726 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



x^ntoniu, Juliu Cesar, S. Galbu, Vespasian şi Traian, în profil ca- 

 pul lung, occiputul oblic, distanţă mare între ochî şi între partea 

 superioră a nasuluY, forma caracteristică a nasuluY zis roman. Acest 

 tip îl maî vedem astă-zY în Italia, după W. Hiss în împrejurimile 

 Romeî, şi dacă îl căutăm la noî îl putem afla icY şi colo în Oltenia, 

 în judeţele Muscel, Putna, Neamţu, BacăQ, Ialomiţa, in Transilva- 

 nia la Moţî şi Mocanî, în satele din vecinătatea Sibiului. 



Regretatul nostru amic şi coleg Obedenaru a descris caracterele 

 antropologice ale Românilor cum urmeză : înălţime mijlocie ; 

 craniul sferic, brachycefal sau subbracbycefal, occiputul larg; faţa 

 când rotundă, când ovală ; fruntea lată, dreptă ; arcadele zygoma- 

 tice puţin depărtate una de alta ; maxilarul inferior puţin pronunţat ; 

 perul neted ; în co ilărie blond, în etate adultă castaniii până la 

 negru ; ochit mari, brunî ; nasul drept sati aquilin, de lungime mij- 

 locie, fără depresiune însemnată la rădăcină; buza superioră nu 

 exagerată ; bărbia scurtă, rotunjită, nicî de cum angulară sati as- 

 cuţită. In judeţele de munte (Vâlcea, Gorj şi Mehedinţi), în Mace- 

 donia şi în Epir se găsesce un alt tip român : diametrul parietal şi 

 diametrul coronal al craniul uî forte însemnat, bolta craniului turtită, 

 fruntea lată în direcţiune transversală şi scurtă de jos în sus; nasul 

 aquilin, scurt. 



Bulgari! presintă un tip cu totul diferit de cel român, ei au" frun- 

 tea îngustă în direcţiune transversală ; arcadele zygomatice prea 

 depărtate una de alta ; osele malare eşite, dinţft eşiţY spre înainte, 

 buza superioră lungă şi grosă, irisul albastru, cenuşiu sau" galben- 

 cenuşiti. 



Descendinţa, origina uneî naţiunî nu se pote totdeuna bine 

 determina după singurele caractere antropologice; calităţile fisice, 

 formaţiunile tipice exteriore dispar cu timpul prin amestecarea po- 

 porelor de diferite originî, din acesta causă ştiinţa se servă la cla- 

 sificarea ethnogrufică, la precisarea origine! unor popore care nu 

 se mat află în legătură geografică directă cu legănul lor şi de limba, 

 de obiceiurile, de tradiţiunile, de manifestaţiunile comune ale vieţeY 

 unuî popor. Limba împreună cu caracterele antropologice dail o 

 bază maî sigură pentru recunoscerea origine! unet naţiuni. 



Românit aparţin familiet indo-europene, naţiunea română s'a 

 născut din coloniile romane, aduse în Dacia de împăratul Traian 



