BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 729 



Aladar Ballagi asupra ungurilor din Moldova, roprodusă în Buleti- 

 nul SocietăţeT geografice Române anul X, 1889, autorul arată, că 

 ciangăiî au început deja în secolul trecut a lua obiceiurile române, 

 a socoti după calendarul Iulian, a adopta descântecile şi credinţele 

 române. Ciangăiî sunt astă(,lî în mare parte romanisaţî, în resbelul 

 din anul 1877 — 1878 eT s'au" bătut ca adeveraţî românT şi mulţT 

 dintre eî aO căzut în luptă pentru independenţa patrie!. După 

 Obedenaru eî aii un tip mongoloid, ochT oblici, nasul cârn, arca- 

 dele zygomatice eşite în afară, buzele grose, bărbia ascuţită. 



Tătarii aşeqlaţî în Dobrogea 5 sunt ca Tătarii din Crimea, de ori- 

 gină Uralo-Altaică. 



Determinarea caracterilor fisice ale unuî popor, are nu numaî 

 un scop pur sciinţific ci şi practic. Intre diferitele calităţi corporale 

 care intereseză maî d'aprope pe omul de stat, pe organisatorul 

 militar, ocupă aptitudinea militară un loc însemnat şi dar ne 

 vom ocupa de dînsa. 



Dintre tote criteriile aptitudine! pentru serviciul militar, înălţi- 

 mea corpului, talia, este cel mat vechiu, şi antropologiştiî moderni 

 s'au servit de ea ca măsură de comparaţiune a diferitelor rase şi 

 diferitelor popore. In literatura streină găsim date asupra taliei Ro- 

 mânilor numaî la A. de Ouatrefages, după el Româniî în general 

 au înălţimea minimă de 1660, înălţimea maximă de 1780 mili- 

 mettri, româniî din monarchia Austro-Ungară înălţimea minimă de 

 1635, înălţimea maximă de 1702 milimetri. 



D. P. Topinarjd a găsit, că înălţimea medie a omuluî este de 

 i m C5 până la i m, 70 ; după d-sa au talia înaltă (maî înaltă de cât 

 i in 70 ), Scandinavii, Scoţiî, Englesiî; înălţimea medie (i ra 'g5 până 

 la i m * 7u ) Irlandesiî, Danesiî, Belgiî, Germaniî, Româniî, Ruşiî şi 

 Francesiî; înălţimea maî mică de cât cea medie (de i m 60 până la 

 i m G -) Maghiarii, Israeliţiî, Sicilianiî, Finiî; înălţimea mică (maî mică 

 de cât de i m " 6 o) Laponii. 



înălţimea singură nu ne dă o măsură sigură a forţei individului, 

 ci numai în raport cu circumferinţa coşului pieptului; asupra 

 acestui raport, în cât el privesce poporul român, nu găsim nimic 

 în literatura streină şi datele ce posedăm despre circumferinţa to- 

 ratică a poporelor streine nu se pot compara cu ale nostre, fiind-că 

 diferiţi examinatori s'au servit de diferite metode de m&surare. 



7 



