742 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



site, căct ele nu vazieză numat după rasa, ci şi după igiena, ocu- 

 paţia, alimentaţia. Greutatea medie a corpulut, găsită de învSţaţit 

 mat sus numiţt, este cea următore : 



La Bavarez! . 65.5 kilograme 



» Francez* . . 64.9 » 



» Negri 64.9 » 



» Englezt 68. 8 » 



» Maghiar! 6o. 7 » 



n Romanţ (probabil din Austro-Ungaria) . 58.4 » 



» Indieni! din caste superiore 53.3 » 



» « « « inferiore 48.7 » 



» Caucasient . 5o. » 



Statistica recrutaţiet nu ne dă însă o imagină absolută ci numat 

 relativă a desvoltăret corporale şi a forţet fisice a populaţiunei, 

 căct la etatea de 2 1 ant corpul nu este încă cu desevîrşire format, 

 crescerea unor organe nu se opresce tocmat la acea verstă, şi nu 

 numai la not ci şi în alte târî s'a constatat, că la un număr însem- 

 nat de 6menî scheletul se mat desvoltă până la etatea de 25 ant, 

 şi câte odată crescerea lut se opresce şi mat târziu. 



Unit antropologiştt aii mgsurat lungimea extremităţilor, crezend 

 că rasele snperiore aQ membrele mat scurte de cât cele inferiore ; 

 resultatul acestor mâsurătort n'a confirmat asceptările, ele nu ne 

 permit a basa pe ele o clasificare hierarhică a raselor. Dintre lu- 

 crările respective sunt mat complecte cele ale expediţiunet sciinţifice 

 cu bastimentul austriac «Novară»; dupe darea de semă a acelet 

 expediţiunt, lungimea extrem ităţit superiore este cea următdre : 



La Germani 83.5 centimetri 



» Slavt 86. 8 » 



» Românt 88. 3 » 



» Chinezt 84.5 » 



» Nicobarî 83. 8 » 



» Javanezt 86. 4 » 



y> Neo-Zelandezt 72.9 » 



» Australieni 90.3 » 



Asemenea nu putem face o conclusiune din proporţiunea între 

 lungimea mânet şi cea a piciorulut. D. P. Topinard a alcătuit o 



