KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANnLlNGAR. BAND 35. N:0 4. '9 



et latior. Longitudo femince, setis caudalibus excejJtis, 1,5 — 2,7 mill.^) — Mas. Rami 

 eaudales (furca) tribus ultimis segmentis caudae una longitudine quodammodo minor es. 

 Ejus longitudo, setis caudalibus exceptis, 1,1 — 1,7 mill. 



Syu. Moiioculus quadricornis vindis JURINE: Histoire des Monocles, pag. 46, pl. 3, fig. 1. — 1820. 



Cydops viridis S. FiSCHER: Beiträge zur Kenntiiiss der in der Unigegend von St. Petersburg sieh 



findeiiden Cyolopidcn; Bullet. de la Soc. Imp. des Naturalistes de Moscou, Vol. 24, 



X:o II (Extr.), Pag. O, Tab. IX, Fig. 1—11. — 1851. 

 » hrevicornis C. CLAUS: Das Genus Cyclops und seine einheimischen Arten; Archiv fur Natur- 



geschichte, 2?, .Jahrg., I. Bd., Pag. 32, Taf. III, Fig. 12—17. — 1857. 

 » viridis G. O. Sars: Oversigt af de iudeuiandske Ferskvandscopepoder ; Vidcnsk. Selskabets i 



Christiania ForhandI, for 1802 (Aftr.), pag. 35. — 1863. 

 » brevicornis C. Glaus: Die frei lebenden Copepoden etc, Pag. 99, Taf. IV, Fig. 11. — 1863. 

 » gif.i<^is Brady: A Monograph of the frce and semi-parasitic Copepoda of the British Islands; 



the Ray Society 1876. Vol. I. pag. 105, pl. XX, fig. 1—16. — 1878. 

 » viridis H. Rehrerg: Beitrag zur Kenntniss der freilebendeu Stisswasser-Copepodcn; Abhandl. 



herausgegeben vom naturwissenschaftlichen Vereine zu Bremen. VI. Bd., 3. Heft, 



Pag. 540. — 1880. 

 » » JuLES Richard: Recherches sur le Systérae Glandulaire et sur le Systérae Nerveux 



des Copépodes libres d'eau douce; Genre Cyclops; Théses présentées a la Faculté 



des Sciences de Paris; Annales des Sciences natur. Zool. et Pal. 7:e serie, Toiue 12 



(Extr.), p. 226. — 1891. 

 i> »O. Schmeil: Dcutscblands freilebende Siisswasser- Copepoden; Bibliotheca Zoologica, 



Heft 11, Pag. 97, Taf. VIII, Fig. 12—14. — 1892. (Ex parte). 



Beshr. Honan. Sedd ofvanitVån, har den ungefär samma kroppsform, som honan 

 af förgående art, men har jämförelsevis något kortare stjert, hvars Uingd innehålles om- 

 krhig IV2 — 1";3 gånger i längden af hufvudbålen, och hvars största bredd å l:sta stjert- 

 segmentet innehålles, liksom hos den, omkring 3:ne gånger i liufvudbålens d:o. l:sta 

 stjertsegmentet har äfven här längden större än den samma af de 3:ne följande stjert- 

 segmenten tillsamman. Längden af furcan (tab. I, fig. 6) är något vexlande, men den är 

 i allmänhet märkbart mindre än den af de 3:ne bakersta stjertsegmenten tillsamman. 

 A hvardera stjertgrenens yttre kant närmai-e basen eller fästet är en ytterst liten inskär- 

 ning. Af de båda mellersta långa stjertborsten är det inre betydligt längre än det yttre, 

 och dess längd är ungefär lika med \ 2 af djurets längd, utan inberäkning af stjertborsten. 

 Det i yttre hörnet af stjertgrenarnes spets fastade borstet eller borstlike taggen har van- 

 ligen icke fullt hälften af längden af det borst, som sitter i inre hörnet af den samme. 



Antennerna af l:sta och 2:dra paren likna dem hos föregående art, och de förra 

 räcka icke bakom bakre gränsen för det l:sta hufvudbålsegmentet. 



Fötterna äro äfven af samme byggnad, som hos föregående art, ehuru deras taggar 

 och borst i allmänhet äro jämförelsevis något kortare, och af de båda rörlige taggarne 

 i spetsen ;i.f 3:dje leden af 4:de fotparet (fig. 7) är den inre märkbart längre än den 

 yttre och denne är kortare än leden, på hvilken den sitter, dä den hos föregående är lika 

 lång som den. Dock förekomma icke obetydliga vexlingar i detta afseende, och hos en 

 del äro taggarne jämförelsevis kortare och tjockare än hos andra. En ljust gråhvitaktig 



^) Tidigt under våren synes honan vara något större äu under aoramaren och hösten. 



K. Sr. Vet. Akad. Handl. Band 35, N;r 4, - 2 



