14 W. LILLJEBORG, SVENSKA AHTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



den uied den typiska formen, men den saknar de små impressioner i skalet å stjerten 

 och stjertgrenarne, som företinnas hos den, eller åtminstone har dem otydliga. Lederna i 

 antennerna af l:sta paret äro hos den i allmänhet till antalet fullständiga, d. v. s. 17. 

 Fötternas bildning öfverensstämmer med den hos den typiska formen, men de af 5:te paret 

 (tig. 15, den ena) afvika något litet därigenom, att deras l:sta led år något bredare och 

 deras 2:dra d:o något kortare. Hanen, som har en längd af 0,88 — l,i mill. afviker på 

 samma sätt, som honan från den typiska formens hane, och öfverensstämmer med henne 

 i afseende på borstet i yttre kanten af stjertgrenarne. Färgen är något vexlande: stun- 

 dom gråhvitaktig med röd skiftning och mörka äggledare och stundom grågulaktig. — 

 Denna varietet förekommer här endast under våren och hösten. 



Till denna varietet sluter sig en annan ännu mindre form, ^) som jag anträffat i 

 Mälaren och i Södertörns och Stockholms skärgårdar (Dalarö och Furusund). Honans längd 

 är ungefär 1 — l,i mill. och hanens d:o 0,8 — 0,86 mill. Den liknar i det allra närmaste 

 föregående varietet, men har något smärtare kroppsform, och stjertgrenarne äro stundom 

 något längre (ungefär så långe som de 3 sista stjertsegmenten) och smalare än de hos 

 den, men med borstet i deras 3'ttre kant sittande på samma sätt. Liksom hos den, räcka 

 antennerna af l:sta paret något bakom l:sta hufvudbålsegmentet hos honan samt hafva 

 fullständigt antal (17) leder. Fötterna hafva något längre och smalare taggar, och de 

 af 5:te paret (fig. 16) hafva taggen i spetsen af 2:dra leden utlöpande i en längre och 

 finare spets. Den är i allmänhet ganska genomsigtig, men något vexlande i färgen. 

 Stundom är den oTåhvitaktig-, ofta med blekt gulbrunaktigf färi>'. Honans äs:o'klasar äro 

 små, med endast 5 — 7 ägg. Den förekommer längre ut från land på djupet (10 — 20 

 famn.), och hanarne uppträda i Mälaren i början under den tidiga våren, då isen delvis 

 är qvar, talrikare än honorna, som då ännu till en del icke äro fullt utbildade. 



Denna art förekommer öfver hela Sverige från Skåne till norra Norrbotten, där jag 

 tagit den vid Karesuando, och synes ingenstädes vara sällsynt. I trakten af Upsala har 

 jag träffat den under alla årstider, och stundom midt under vintern, då kölden icke varit 

 allt för sti'äng. Den typiska formen förekommer mest i mindre vatten: träsk, dammar 

 och polar, men stundom har jag träffat den i större sådana, såsom strömmar, gölar och 

 insjöar, och i Mälaren (Ekoln) har jag någon gång tagit den på 20 famnars djup. 1 trakten 

 af Upsala förekommer den talrikast vår och höst och i allmänhet är hanen mindre talrik 

 än honan. ' ' '■ '' -'"'^ ''' 



'-■'''"'"" " ' 4. Cyclops bisetosus H. Reuberg. 



..';;- /;m,. .■;,:; ;;u>-.h:.. . • , ^'^'■^^- "' ^S- 2-4.) 



Femina. — Rami caudales satis longi, quainvis quodammodo variahiles: interduin 

 segnientis uliimis tribus caudae una longitudine cequales, interduin iisdem longiores. Seta 

 parvula ad eorum marginem exterioreni propius ad. eorum extremitatevi jyosteriorem quam 



^) Uudei- mina oflentliga föreläsningar öfver dessa djur 1881 liar jag anfört den såsom ny art under 

 namnet C. aiiibiyuuis. 



