KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 35. N:0 4. 15 



ad dimidium eorum longitudinis posita. Seta nculeiformis anguli apicalis eoncm exterioris 

 longitudine setce eoimm anguli apicalis interioris oequalis. Antennae l:mi paris articulis 

 17, maxime ad marginem jwsteriorem segmenti cephalothoracis l:mi porrectae. Rami pedum 

 quattuor priorum pariurii triarticulati, articulusque 3:tius eorum rami exterioris in margine 

 exteriore aculeos 2 et in margine interiore jJ^diun l-.mi piaris setas 2 et pedum 2:di — 4:ti 

 parium setas 3 portans. Aculeorum duorum apicalium rami interioris pedum 4:ti paris 

 exteriör dimidio longitudinis aculei interioris parum longior. Omnes hi pedes articidis et 

 aculeis brevihus instructi, aeuleusque apicalis rami interioris pedum l:mi paris versus apicem 

 valde arcuatus. Pedes 5:ti paris biarticulati, articulo l:mo aliquantum, non vero pluries 

 articulo 2:do elongato latiore, et articulo 2:do in ajjice intus aculeum mediocrem et extus 

 setam longam portante. Longitudo, setis caudalibus exceptis, 1 — 1,4 mill. — Mas. — Rami 

 caudales iisdem femince breviores et crassiores, longitudine tribus ultimis segmentis cauda- 

 libus una aliquantum breviores, seta marginis exterioris simili modo ac ajmd feminam. po- 

 sita. Longitudo ejus 0,84 — 0,96' mill. 



Syn. Cydops biciispidatus G. O. Sars: Oversigt af do indenlandske Ferskvandscopepoder; Videnskabsselskrs i 



Christiania Forhandl. for 18(52 (Aftr.), pag. 38. — 1863. 

 » bisetosKs H. Rehbeeg: Beitrag zur Kenntniss der freilebonden Siisswasser-Copepodeu ; Abhandl. 



herausgegeben vom naturwissenschaftlichen Vereiue zu Bremen Bd. VI, Ueft 3, 



Pag. 543. — 1880. 

 » » O. Schmeil: Deutschlands freilebende Susswasser - Copepoden ; Bibliotbeca Zoologica, 



Heft 11, Pag. 94, Taf. II, Fig. 8—11. — 1892. 



Beshr. Honan. Den är i allmänhet nägot mindre än honan af den typiske formen 

 af föregående art, och dess längd är vanligen något öfver 1 — 1,4 mill. så att den icke är 

 obetydligt vexlande i storlek. Den är ej af någon särdeles smärt form, beroende derpå, 

 att l:sta hufvudbålsegmentet är stort och väl så långt som de återstående hufvudbål- 

 segmenten tillsamman, och stjerten är jämförelsevis kort och tjock, med l:sta stjert- 

 segmentet tjockt och betydligt längre än de följande stjertsegmenten tillsamman, hvilka äro 

 korta och temli^en breda. Sidohörnen af de bakre hufvudbålsegmenten äro trubbiga och 

 icke utstående. Stjerten är ungefär af samma längd som l:sta hufvudbålsegmentet, och 

 den största bredden af dess l:sta segment innehälles omkring 3:ne gånger i bredden af 

 detta senare. Den större formen af denna art, hvars längd kommer nära l\/ii mill. har 

 stjertgrenarne längre och jämförelsevis smalare än de hos den mindre formen, och de äro 

 hos den förra något längre än de 3:ne sista stjertsegmenten tillsamman, då de deremot 

 hos den senare äro ungefär af saiuma längd som nämnda segment. A yttre sidan när- 

 mare basen hafva de en helt liten afsats eller inskärning med ett eller ett par ytterst 

 små borst. Det starkt utåt och uppåt riktade borstet i deras yttre kant sitter nämare 

 deras ände än deras midt, och de båda hörnborsten i deras ände, af hvilka det yttre är 

 tjockare och tagglikt, äro korta och af ungefär samma längd, och det inre af de 2:ne 

 mellei"sta stjertborsten är ungefär så långt som afståndet mellan det 2:dra hufvudbål- 

 segmentet och stjertgrenarnes ändar. Det pä öfra sidan af stjertgrenarnes ändar fastade 

 lilla borstet är betydligt långt och blott obetydligt kortare än borstet i stjertgrenarnes 

 inre hörn. Sista stjertsegmentet är ungefär af samma längd soin det nästsista. Då stjerten 

 betraktas från sidan, företer l:sta stjertsegmentet framtill å undre sidan en temligen be- 



