to 



16 W. L1LL.TEB0RG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



tydlig konvexitet. A bakre delen af stjerten och å stjei-tgrenarnes skal förefinnas, liksom 

 ofta hos den typiska formen af föregående art, en del helt små impressioner.') 



Antennerna af l:sta paret äro af vanlig byggnad, med 17 leder och räckande till 

 men icke bakom l:sta hufvudbålsegmentet. 



Fötterna likna hufvudsakligen dem af föregående arter med afseende på ledernas, 

 taggarnes och borstens antal, men äro dock för arten karakteristiska med hänsyn till de 

 korta lederna och taggarne, hvarigenom fötterna äro jämförelsevis små och korta. l:sta 

 fotparets borst äro äfven korta, och detta par utmärker sig dessutom därigenom att taggen 

 i spetsen af den inre grenen är särdeles stor och starkt böjd. Sista (3:dje) leden i inre 

 grenen af 4:de fotparet (tab. II, fig. 2) är, liksom de andra, kort och bred, och af de 

 båda taggarne i dess spets är den yttre föga mera än hälften så lång som den inre och 

 således mycket mindre än denne. Fötterna af 5:te paret (fig. 3) äro små, och deras l:sta 

 led är märkbart, men icke flera gånger bredare än deras 2:dra led, och denna senare är 

 temligen liten och bär i spetsen innanför det där varande borstet en jämförelsevis 

 liten tagg. 



Äggklasarne äro store och räcka bakom stjertgrenarne. 



Färgen är ljus, gråhvitaktig, stundom med blek grårödaktig eller ljust rödaktig an- 

 strykning. Äggklasarne äro i början violetta och sedermera grårödaktiga, eller slutligen 

 gulrödaktiga. 



Hanen. I förhållande till honan är han jämförelsevis större än vanligt, och hans 

 längd vexlar mellan 0,84 — 0,96 mill. Stjertgrenarne äro kortare än honans, och äro något 

 kortare än de 3:ne sista stjertsegraenten tillsamman. Han kännes för öfrigt säkrast från 

 hanen af C. vernalis genom förhållandet mellan taggarne i spetsen på inre grenen af 4:de 

 fotparet, af hvilka, liksom hos honan, den yttre är mycket mindre än den inre. Å undre 

 sidan af det åt sidorna på grund af de stora sperraatophorsäckarne starkt utstående l:sta 

 stjertsegmentet är vid hvardera mynningen för kanalerne till dessa ett litet utskott, som 

 bär en tagg och ett par borst, af hvilka det ena är ganska långt. Hans färg liknar i det 

 närmaste honans, men har vanligen någon gulbrunaktig anstrykning, i synnerhet på i:sta 

 stjertsegmentet. 



Uti Skåne och i trakten af Upsala har jag anträffat denna art, men jag är öfver- 

 tygad, att den under deti rätta, tiden för dess uppträdande förekommer öfver hela landet, 

 äfven i dess nordligaste delar, emedan den enligt G. O. Sars') anträffats i nordligaste 

 Asien och enligt Jules Richard^) erhållits på Spetsbergen. 1 trakten af Upsala uppträder 

 den ganska allmänt i smärre vatten, och ofta i sådana, som under sommaren xittorkas, 

 från Mars till Juni, och någon gång har jag anträffat den vid stränderna af större vatten, 



') I Kungsiiarkeu vid Upsala har jag en gång d. 3 December tagit tillsaraman med C. r.rafinir.audift en 

 bona, som hade stjertgrenarne ungefär lika korta som de hos denna art, och för öfrigt en form pä stjerten, 

 som m}'cket liknade den senarcs, men å antennerna af l:sta paret 17 leder. Jag misstänkte, att den möjligen 

 kunde vara en hybrid mellan dessa båda arter. 



-) The Cladocera, Gopepoda and Ostracoda of the Jana Expedition; rAnnuaire du Musée Zoologique de 

 TAcad. Imp. des Sciences de St. Pétersbourg, 1898 (Extr.), pag. 27. 



^) Sur la faune des eaux douces explorées en 1898 pendant la compagne du yacht Princesse-Alice; Mé- 

 moires de la Société Zoologique de France, tome XI, 1898 (Extr.), pag. G. — 1898. 



