20 W. LILLJEBOKG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



mill. — Mas. — Pecles eodem moclo formati ac apud feminam, ilaqiie mas per eos di- 



stinguendus, (luamvis interdum articuius 3:tius rami exterioTis uniun vel alterius pedis 



posterioris in inargine exteriore tantummodo acideos duos jjortat. Longitudo, setis cauda- 

 libus exceptis 0,9 mill. 



Syn. Cyclops rohustus G. O. Saks: Oversigt af de indenlandske Fcrskvandscopepodcr; Vidensk:s Selskabrs i 



Christiauia Forhaiidl. 1862 (Aftr.), pag. 8(). — 1863. 

 .» brevisj)inosus C. L. Herbick: A fiual Report on the Crustacea of Minnesota; The Geological 



and Natural History Survey of Minnesota, 12tli Annual Report (Extr.), pag. 148, 



pl. S, fig. 7—11. — 1884. 

 » » IdeM: Second Report of the State Zoologist, including a Synopsis of the Entomo- 



straca of Minnesota, Zoological Series II, pag. 95, fl. XXIII, iig. 1—4; pl. XXIV, 



iig. 7—12, — 1895. 

 » vernalis O. ScHMEiL: Deutschlauds freilebeude SUsswasser-Copepoden, Nachtrag, Pag. 150. — 



1898. 



Anm. Af ofvanstäende synonymi synes, att Schmeil anser den till arten identisk med föregående art, 

 ehuru han dock tillerkänner den värdet af en varietet. På grund af fotbildningens stora betydelse för art- 

 distinktionen, enligt min åsigt af större betydelse i detta afseende än formen af receptaculum seminis, anser jag 

 dock, att den bör betraktas såsom eu egen art, ehuru den hufvudsakliga artkarakteren : taggarnes antal i yttre 

 kanten af yttre grenens 3:dje led å l:sta — 4:de fotparen, någon gång hos en eller annan fot icke är konstant. 



Beskr. Honan. Den är ungefär af sarania storlek och kroppsform, som honan af 

 föregående art, och dess längd är, utan inberäkning af stjertborsten, 1,2 — 1,6 mill. l:sta 

 hufvudl)älsegnientet är något längre än de följande hufvudbålseginenten tillsamman och 

 något kortare än stjerten utan stjertborsten. l:sta stjertsegmentet är äfven något längre 

 äu de följande 3:ne tillsamman. De bakre hufvudbålsegmenteu hafva trubbiga och föga 

 utstående sidohörn. Stjertgrenarne äro ungefär af samma längd, som de 3me sista stjert- 

 segmenten, ehuru de stundom äro något litet kortare. Hos exemplar, tagna något tidigare 

 på våren, har jag funnit dem fullt så långa som de 3:ne sista stjertsegmenten. De hafva 

 en tydlig liten inskärning i yttre kanten närmare basen samt äro jämnbreda och temligen 

 tjocka. Borstet i deras yttre kant sitter närmare deras ände än deras inidt, och deras 

 yttre hörnborst, som är tjockare och tagglikt, är något kortare än deras inre d:o. De 2me 

 mellersta stjertborsten, som hafva korta cilier, äro tjocka och stundom något tagglika, och 

 det inre af dem är något längre än stjerten samt närmare IV2 gånger längre än det yttre. 

 Det ofvanpå stjertgrenarnes ände sittande lilla borstet är temligen långt. 



Antennerna af l:sta paret hafva 17 leder och räcka knappt till bakre kanten af 

 l:sta hufvudbålsegmentet. , - /_ ^m»'.» 



Fötterna äro af medelmåttig längd och grof byggnad samt utmärka sig därigenom, 

 att å l:sta — 4:de fotparen den yttre grenens sista led (3:dje) i yttre kanten har 3:ne 

 taggar. Samma led har för öfrigt, liksom hos de föregående arterna, å l:sta fotparet 

 2:ne och å 2:dra — 4:de fotparen 3:ne borst. I allmänhet äro borsten och taggarne korte 

 och tjocke, och de förra på en del fötter stundom mer och stundom mindre tagglika. 

 Så är t. ex. borstet å yttre sidan af 3:dje leden af inre grenen å 3:dje och 4:de fotparen 

 i allmänhet tagglikt och ä 2:dra fotparet stundom mer och stundom mindre tagglikt, och 



