KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAI?. BAND 35. N:0 4. 2.5 



dock icke särdeles betydligt längre än de 3:ne sista stjertseginenten tillsaininan. Närmare 

 deras bas hafva de i yttre kanten en helt liten inskärning eller afsats. Borstet i deras 

 yttre kant sitter mycket närmare deras ände än deras midt. Båda ändhörnens borst äro 

 borstlika, och det inre af dem är något, men icke synnerligen mycket längre än det 

 yttre och föga smalare än det. De 2:ne mellersta stjertborsten äro jämförelsevis icke af 

 någon betydlig längd, och det inre af dem är kortare än stjärten. Det ofvanpå stjert- 

 grenarnes ände sittande borstet är långt. 



Antennerna af l:sta paret, som äro af normal byggnad (med 17 leder), räcka bakom 

 l:sta hufvudbålsegmentet, men knappt till bakre kanten af det 2:dra. 



Fötterna lemna det säkraste kännemärket för att skilja denna art från C. strenims, 

 ehuru, såsom redan är antydt, stundom någon variation i detta afseende förekommer, och 

 detta kännemärke består däruti, att l:sta och 2:dra fotparen å yttre sidan af den yttre 

 grenens 3:dje led hafsa blott 2:ne taggar, då de å samma ställe hos den nämnda arten 

 hafva 3:ne sådane. För öfrigt öfverensstämmer fötternas byggnad i det närmaste med 

 den hos C. strenuus, med undantag däraf, att taggen i spetsen på den inre grenen af 

 l:sta fotparet är rät eller nästan rät, då den hos nämnda art är tydligen böjd, och att 

 den yttre af de båda taggarne i spetsen på den inre gi'enen af 4:de fotparet icke är 

 hälften så lång som den särdeles långe och smärte inre taggen, då den förre taggen hos 

 nfi.mnda: art är fullt hälften så lång som den inre, hvilken är af medelmåttig längd och 

 har sidotaggarne tätare och börjande Tiärmare taggens bas. Fötterna af 5:te paret (fig. 14) 

 likna äfven i det närmaste de sainma hos C. strenuus, men deras 2:dra led är något 

 kortare och bredare än den å dem hos den senare, och taggen i dess inre kant är mindre. 

 Liksom hos nämnda art och äfven hos den föregående förefinnas utanför fästet för 2:dra 

 ledens borst pa änden af denna led några ytterst små taggar eller borst. 



Aggklasarne äro store, men räcka knappt till furcans ände. 



Fäi"gen är något vexlande: under vintern och tidigt på våren är den merendels 

 mönjeröd (hvaraf namnet) eller lifligt gulröd, stundom något mörkare eller stötande i 

 rödbrunt, och senare på våren är den vanligen något blekare gulrödaktig. 



Hanen, hvars längd är ungefär 1,2 mill., är såsom vanligt af en särdeles långsträckt 

 form, och den främre delen af l:sta hufvudbålsegmentet bildar öfver fästena för antennerna 

 af l:sta paret ett framstående afrundadt parti. De nämnda antennerna äro af betydlig 

 längd och räcka- åtminstone till slutet af 3:dje hufvudbålsegmentet. l:sta och 2:dra 

 hufvudbålsegmenten äro ungefär af samma bredd. Stjerten utan borsten är ungefär lika 

 lång som de 2:ne första hnfvudbålsegmenten. Stjertgrenarne äro temligen långe (längden 

 lika, med den af de 3 sista stjertsegmenten), jämnbrede och för öfrigt af samma be- 

 skaffenhet som de hos honan. Fötterna af 4:de paret äro något mera långsträckta än de 

 hos honan, och den inre af de 2:ne taggarne i spetsen på deras inre gren är längre än 

 den hos henne. 



Han har samme färg som honans. 



Denna art har jag endast erhållit i trakten af Upsala i mindre vatten under vin- 

 tern och våren, Januari — Maj. Stundom, i synnerhet i trakten af Malina, har den upp- 

 trädt ganska talrik och merendels tillsamman med C. strenuus. 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Baod 35. N;o 4. ''■•"' - >' ' ' ' ' ' ' '''' i .:4':J" ' 



