KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 35. N:0 4. 27 



Beshr. Honan. Hennes längd utan stjertborsten vexlar mellan 1,5 och l,fl och 

 någon gång 2 mill. och är oftast 1,6 — 1,8 raill. Sedd ofvanifrån är den, i synnerhet den 

 i större sjöar förekommande formen, af en mera långsträckt och smärt form än C. stre- 

 nuus, och kännes då lätt genom de långt utstående och i allmänhet skarpt tillspetsade 

 bakre hörnen ä 4:de och 5:te (i synnerhet det förra) hufvudbålsegmenten (tab. II, fig. 16). 

 l:sta hufvudbålsegmentet är längre än de följande hufvudbålsegmenten tillsamman, men 

 l:sta stjertsegmentets största bredd vid basen innehålles dock obetydligt mera än 2:ne 

 gånger i dess bredd, och sista hufvudbålsegmentet är betydligt bredare än nämnda bredd 

 af l:sta stjertsegmentet. Stjertens längd utan borsten utgör i det närmaste Vs af hufvud- 

 bålens d:o. l:sta stjertsegmentet är i det närmaste af samma längd som de 3:ne följande 

 tillsamman, och dess främre sidohörn äro merendels mer eller mindre skarpt vinkliga. 

 Hos sjöformen äro dessa hörn trubbigare. Stjertgrenarne äro särdeles långe och smale 

 samt något litet bredare emot spetsen och något divergerande. Hos sjöformen äro de 

 något längre än de ;3:ne sista stjertsegmenten tillsamman, men hos de i mindre vatten 

 förekommande äro de ungefär af samma längd som dessa. En tydlig inskärning med 

 ytterst små taggar förefinnes i deras yttre kant närmare basen, och långs deras öfre sida 

 är en smal rygg. Borstet vid deras yttre kant sitter mycket närmare deras spets än 

 deras midt. Af deras ändborst är det i deras inre ändhörn sittande mera än dubbelt 

 längre än det i det yttre hörnet samt mycket mera än hälften så långt som det yttre 

 af de 2:ne mellersta långa borsten. Härigenom skiljes den lätt från C. strenuus. De 

 2:ne mellersta borsten äro i jämförelse ined de hos dem af den föregående artgruppen 

 korta, och det inre af dem är mycket kortare än stjerten. Det ofvanpå stjertgrenarnes 

 ände sittande borstet är lika långt som det i yttre hörnet af denne ände. 



Antennerna af l:sta paret, som stundom hafva 17 och stundom — i synnerhet i 

 smärre vatten — 16 leder, därigenom att den 8:de leden blott visar antydning till delning 

 i 2:ne leder, räcka bakom l:sta hufvudbålsegmentet, men hos dem i mindre vatten van- 

 ligen blott till midten af 2:dra d:o, och hos dem från större sjöar, pä grund af de 2:ne 

 sista ledernas förlängning, till slutet af 2:dra hufvudbålsegmentet. Hos de senare äro de 

 därjemte försedda med längre borst. För öfrigt utmärka de sig så väl från dem af före- 

 gående arter som från dem af C. strenuus därigenom, att deras 3:ne sista leder i bakre 

 kanten hafva en fint strierad eller ytterst fint taggig marginering eller limbus (fig. 17), 

 som dock vanligen är mest märkbar innanför borstet i midten af nämnde kant å ytterste 

 leden äfvensom på den nästytterste. 



Fötterna lemna äfven ett godt kännemärke för distinktionen mellan denna art och 

 C. strenuus. Liksom hos de föregående arterna har l:sta — 4:de fotparens yttre grens 

 3:dje leds yttre kant endast 2:ne taggar, och samma leds inre kant å l:sta fotparet 3:ne 

 och å 2:dra — 4:de fotparen 4 borst, och denna karakter är fullt konstant och jag har 

 aldrig iakttagit .någon afvikelse därifrån. De äro dock något vexlande däruti, att sjö- 

 formen har fötterna något längre, med längre och finare taggar och borst. Taggen i spetsen 

 på den inre grenen af l:sta fotparet är rät eller nästan rät och af medelmåttig längd. Af 

 de båda taggarne i spetsen af 3:dje leden af inre grenen af 4:de fotparet är den yttre knappt 

 hälften så lång som den inre, hvilken har mer eller mindre grofve sidotaggar. Fötterna 

 af 5:te paret (fig. 18) afvika hufvudsakligen endast från dem af C. strenuus däruti, att de 



