KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 35. N:0 4. 31 



blekt gulaktig och slutligen stundom stötande i gulhvitaktig. Stundom är den olivgrön- 

 aktig, med svag rödbrunaktig anstrykning. 



Hanen har i allmänhet en längd af 1,3 — 1,4 niill. Hans stjertgrenar äro längre än 

 de 2:ne, men kortare än de 3:ne sista stjertsegmenten tillsaraman. Hans stjertborst och 

 fötter öf\erensstärama med dem hos honan, äfvensom hans färgteckning. 



2. Den reducerade senare vår- och sommarformen.^) Honan. Den skiljer 

 sig från den föregående hufvudsakligen endast genom mindre storlek och kortare stjert- 

 grenar. Honans längd är 1,4 — 1,6 mill. och hanens d:o l,i — l,s raill. Stjertgrenarnes 

 längd är hos de minsta honorna kortare och hos de något större lika med längden af de 

 3:ne sista stjertsegmenten tillsamman. Hos hanen är derns längd betydligt kortare än de 

 nämnda stjertsegmenten. Färgen hos båda könen är grågulaktig, eller gulhvitaktig och 

 gråhvitaktig. ^) i'>" ,o: 



3. Den af Särs under namnet C. ahyasorimi beskrifna formen. Den, liksom 

 de föregående formerna, företer åtskilliga vexlingar och är stundom mera och stundom 

 mindre luxurierande. Den är uteslutande en insjöform, och i insjöar med något större djup 

 synes den vanligen vara mest utbildad. Dess längd vexlar mellan 1,7 och 2,3 mill. för honan 

 och 1,3 och 1,6 mill. för hanen. Stjertgrenarnes längd är något vexlande och är stundom 

 något litet större, stundom lika med och stundom mindre än den å de 3:ne sista stjert- 

 segmenten tillsamman. Hos hanen är stjertgrenarnes längd stundom ungefär lika med 

 och stundom något mindre än den af de nämnda stjertsegmenten. Borsten på antennerna 

 och borsten och taggarne på fötterna äro något längre än de på de förgående formerna, och 

 af de 2:ne taggarne i spetsen på den inre grenen af 4:de fotparet är den yttre ej fullt 

 hälften så lånof som den inre, hvilken är längre än hos de föresrående formerna. Fötterna 

 af 5:te paret (lig. 22) äro något större och ;)f kraftigare byggnad än de hos de föregående. 

 Stjertborsten likna dem hos de föregående, ehuru de stundom äro något längre, och det 

 i inre ändhörnet är något mera än hälften så långt som det yttre af de 2:ne mellersta 

 ändborsten. Färgen är gulhvitaktig, och den är i betydlig grad genomsiktig. — Uti Oden- 

 sjön i Skåne har jag på 15 famn. djup tagit en form, som är något större än den vanliga 

 formen och är 2,3 raill lång, då den vanliga icke öfverstiger 2,2 mill. Den är något 

 mera undersätsig och har en hvitgrön färg, med brune fläckar och tvärband. 



4. Den af Särs under namnet C. lacustris beskrifna formen. Från den 

 typiske föregående formen skiljer denna sig hufvudsakligen endast genom något mindre 

 storlek, genom en något afvikande form af 5:te fotparet (tig. 23) och därigenom, att af 

 de 2:ne taggarne i spetsen på den inre grenen af 4:de fotparet den yttre är ännu mera 

 reducerad och är ej mera än Vs så lång som den inre. För öfrigt äro taggar och boi'st 

 på fötterna långa, liksom hos föregående form. 5:te fotparet har, såsom figuren utvisar, 

 en i förhållande till den l:sta leden smal och långsträckt 2:dra led, som i synnerhet ut- 

 märker sig genom den rudimentäre och korte taggen i inre kanten. I detta afseende 

 förefinnas emellertid öfvergångsformer mellan den och den föregående. Den i Vettern 



^) Under mina oifentliga föreläsningar öfver dessa djur 1881 anförde jag denna form undet namnet 

 C. strenuoides n. sp. 



^) Enligt de lemnade figurerna synes det vara denna form, som ligger till grund för FiScnERS C. 

 stremiu.t. 



