32 W. LILLJEBORG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



förekommande är t. ex. en sådan. Stjertgrenarnes längd är äfven hos den något vex- 

 lande, och de äro stundom kortare och stundom lika långa som de 3:ne sista stjert- 

 segmenten hos båda könen. Honans längd är 1,5 — 1,6 mill. och hanens d:o 1,2 — 1,3 mill. 

 Den är af samma färg och genomsigtighet som föregående, och är, liksom den, en ute- 

 slutande sjöform. 



5. Dessutom har jag från ett par lokaler erhållit en liten sjöform, som närmast 

 sluter sig till den reducerade sommarformen och som utmärker sig genom en egendomlig 

 iärgteckning, och som jag därför vill benämna cceruleoviridis. Honans längd är endast 

 1,3 — 1,35 mill. och hanens d:o l,i — 1,2 mill. Antennerna af l:sta paret räcka till bakre 

 kanten af 2:dra hufvudbålsegmentet. Stjertgrenarne äro hos båda könen något kortare 

 än de 3:ne sista stjertsegmenten tillsamman. Deras inre ändhörnsborst är icke fullt 

 dubbelt längre än det yttre d:o, och det förras längd utgör knappt hälften af längden af 

 det yttre af de 2:ne mellersta ändborsten. De 4 första fotparen likna dem hos formen 

 abyssorum, och af de 2:ne taggarne i spetsen på inre grenen af 4:de fotparet är den yttre 

 icke hälften så lång som den inre, hvilken har fine sidotaggar. Fötterna af 5:te paret 

 likna dera hos den typiske C. strenuus. Den har en liflig, mörkt blågrön färg på hufvud- 

 bålen och stjertgrenarne, stjertsegmenten blågula och tarmkanalen glänsande guldgul. 

 Sådan färg hade den, då jag tog den i Augusti månad på 8 — 9 famnars djup i Nybysjön 

 på Ornön i Södertörns skärgård och på 12 — 14 famnars d:o i Svinnockssjön på samma ö. 

 Sedermera har jag genom D:r Trybom erhållit några få exemplar af den från sjöarne 

 Flären och Herrestad ssjön i -Jönköpings län. I Svinnockssjön förekom den tillsamman 

 med formen C. abyssorum. 



Denna art förekommer allmän öfver hela Skandinaviska halfön, från dess sydligaste 

 till dess nordligaste trakter och så väl i låglandet som i de alpinska regionerna och både 

 i smärre och större vatten och någon gång i svagt bräckt sådant. Den förekommer äfven 

 i högsta norden, t. ex. Beeren Eiland och Spetsbergen, från hvilka, jag haft tillfälle att 

 undersöka exemplar, och enligt G. O. Sars^ förekommer den äfven i det nordligaste 

 Sibirien och på de Ny-Sibiriska. öarna. Formerna 1 och 2 tillhöra företrädesvis mindre 

 vatten, men träffas dock någon gång undantagsvis vid stränderna af större. Den tids- 

 period, då n:o 1 i s)nnerhet anträffas, är vintern och våren, och då är den mest utbildad 

 och talrikast samt förekommer nästan uteslutande i mindre vatten. N:o 2 träffas däremot 

 under den senare våren och sommaren, under Iivilken den dock i allmänhet försvinner 

 före hösten. Att i mera sydliga trakter vintern och den tidiga våren är dess mest gynn- 

 samma period, eller den, då den där är mest luxurierande, och att den allmänt före- 

 kommer i högsta norden, tyckes tala för det antagandet, att den i nämnda trakter kan 

 betraktas såsom en reliktform från giacialperioden. Att n:ris 3 och 4 förekomma under 

 sommaren på djupet i större sjöar, hvarest äfven då en låg temperatur förefinnes, synes 

 icke tala emot detta, antagande. N:o 3 håller sig vanligen på större djup än n:o 4, som 

 icke sällan träffas vid ytan. Äfven n:o 3 erhålles undantagsvis någon gång högre upp i 

 vattnet, men vanligtvis blott vid bottnen och på djup vexlande mellan 12 och 50 famnar. 



.'p- .il v (\,\. 



') The Cladocpra, Copepoda and O.ftracoda of the Jana Expedition; l'Annnaire du Musée Zoologique 

 de rAcadéraie Imijér. des Sciences de St. Petersbourg, 1898 (Extr.), pag. 26. — 1898. 



