34 W. LliLJEBOno, SVENSKA ARTERNA AP SLÄKTET CYCLOPS. 



Anm. ScHMEiL har i sitt ofvan citerade arbete förenat denna art mod sin polymorfiska art C. .itreuuus, 

 ehuru skillnaderna dera emellan för den, som haft tillfälle att iakttaga den här i fråga varande ai'teu i lefvande 

 tillstånd i Norrlands insjöar, äro så påfallande, att någon tvekan om artskillnaden dem emellan svårligen kan 

 komma i fråga. 



Bffikr. HonaTi. Såsom egentligen varande en arktissk art., är den större i de nord- 

 ligare delarne af Sverige än i de sydliga, och då den i de senare stundom blott har en 

 längd (naturligtvis utan stjertborsten) af 1,2 niill., har den i de förra en sådan af 1,5 

 niill. Den är af en mera långsträckt form än C- strenuus och kännes dessutom från 

 denne lätt genom sina långt utstående och med mer eller mindre skarpa spetsar (mucroner) 

 försedda l^akre sidohörn å 4:de och 5:te bålsesjmenten samt sfenorn läo^et för v* tre kant- 

 borstet på stjertgrenariie. l:sta huf\'ud1)ålsegmentet är långt och betydligt längre äii de 

 följande hufvudbålsegmenten tillsaraman, och det sista af dessa (5:te) ntskjuter å sidorna 

 långt utom 1:sta stjertsegmentets främre sidohörn. Detta senare segment, som vid basen 

 har en betydlig bredd och därifrån är jämnt afsmalnaride bakåt, å sidorna utan någon 

 annan än en helt liten urbugtning vid hvardera öppningen för äggledarne, har sina främre 

 sidohörn ti'ubbvinkliga eller trubbvinkligt afrundade. Det l:sta stjertsegmentets största 

 bredd öfver dessa hörn innehålles ungefär 2:ne gånger i l:sta hufvudbålsegmentets d:o, 

 och det är ungefär lika långt som de följande 3:ne stjertsegmonten tillsamman. Stjert- 

 grenanie äro karakter i sti ske för denna art med hänseende till läget för borstet i deras 

 ytterkant, hvilket läge är ytterst konstant. Detta borst, som är teinligen tjockt, sitter 

 helt nära midten af deras längd och långt från deras ände. Stjertborsten äro jämförelse- 

 vis korta, och det i inre ändhörnet är ungefär dubbelt längre än det i yttre d:o, samt 

 något längre än V/2 af längden af det yttre af de 2:ne mellersta, af hvilka det inre är 

 temligen betydligt kortare än stjerten. 



Hvad fötternas byggnad beträflFar, så sluter den sig deruti, såsom redan ofvan blifvit 

 antyd t, till C. strenuus, ehuru den, såsom en äkta så kallad pelagisk sjöform, närmast 

 sluter sig till sjöformerna af denna art. Deraf följer, att föttei"nas taggar och borst äro 

 jämförelsevis finare och längre än hos den typiske formen af nämnda art. De 3:ne 

 taggarne i yttre kanten af yttre grenens 3:dje led å l:sta fotparet äro smale och temligen 

 långe och den ytterste längst, och taggen i spetsen pä 3:dje leden af den inre grenen af 

 detta fotpar är rät och lång. Borsten, h-^araf detta fotpar har 3:ne i inre kanten af 

 yttergrenens 3:dje led, räcka mer eller mindre långt utom taggarnes spetsar. 2:dra fot- 

 paret, som är betydligt större ä-n det l:sta och som äfvenledes har 3:ne taggar i yttre 

 kanten af yttergrenens 3:dje led, men däremot 4 bo]'st i samma leds inre kant, utmärker 

 sig därjerate därigenom, att det har en stor och lång tagg i spetsen på den yttre så väl 

 som den inre grenen, och yttersidans taggar äro grofve och långe. 3:dje och 4:de fot- 

 paren likna i det närmaste de af 2:dra paret, med undantag däraf, att de i yttre kanten 

 af yttergrenens 3:dje led blott hafva, 2:ne taggar, äfvensom däraf, att det 4:de är längre 

 och smärtare och med sj^nnerligen långa borst. Af de båda. taggarne i spetsen på den 

 inre gi'eneri af 4:de paret är den inre siirdelcs lång, med grofve sidotaggar på den yttre 

 delen, och dm yttre mycket fin och liten och knappt '/.s så lång som den inre. Fötterna 

 af 5:te paret (tab. 11, fig. 26) likna fullständigt dem af den typiske C. fttrpnuus samt äro 

 af smärt form. 



