KONOL. SV. VET. AKADEMIEXS HANDLTXGAR. BANP 35. N:n 4. 39 



Beskr. Honan. Den är mindre an de större, men nnfjefär af samma storlek som 

 de mindre formerna af föregående art, och dess längd, utan stjertborsten, är vanligen 

 omkring 0,9 — 1 mill. Den är icke så smärt som honan af föregående art, och hufvnd- 

 bålen är ganska tjock, med stort l:sta segment, h\'ilket är m}cket längre än de följande 

 hnfvndbålsegmcnten tillsamman, och ungefär af samma längd som stjerten uta,n stj(>rtborst. 

 De bakre hufvudbålsegmenten äro starkt aftagande i l)redd bakåt, och deras bakre sidohörn 

 äTO aftrubbade eller afrundade och icke utstående. Stjerten (tab. ITT, fig. 1), som l\r 

 jämförelsevis något litet kortare än den hos föregående art, har l:sta segmentet lika långt 

 som de 3:ne följande och vid den proximale eller främre änden nästan af samma bredd 

 som det bakersta hufvudbålsegmentet samt där med afrundade sidohörn och märkbart 

 bredare än baktill. Stjertgrenarne äro korte och tjocke samt föga divergerande och 

 kortare än de 2:ne bakersta stjcrtsegmenten. Borstet i deras yttre kant sitter närmare 

 deras midt än deras ände. Stjertborsten utmärka sig därigenom, att de 2:ne stora mellersta 

 äro af jämförelsevis ringa längd och det inre af dem betydligt kortare än stjerten, samt 

 därigenom, att det tagglika borstet i 3'ttre ändhörnet är väl hälften så långt, som det i inre 

 hörnet, hvilket senare borst är kortare än detsamma hos de båda följande arterna. 



Antennerna af l:sta och 2:dra paren äro kortare än de hos föregående art, och de 

 af l:sta paret räcka blott eller knappt till bakre kanten af 2:dra hufvudbålsegmentet och 

 hafva 17 leder. 



En antydning till den å bakre kanten af de yttre maxillärfötterna hos föregående 

 art varande krenuleringen förefinnes deiaiti, att dessa å den proximale delen af närande 

 kant ä 2:dra leden hafva några mer eller mindre grofva ojämnheter. 



Fötterna likna hufvudsakligen i sin bildning dem hos föregående art, och hafva å 

 l:sta — 4:de paren å yttre kanten af yttre grenens 3:dje led 2:ne taggar och å inre kanten 

 af samma led å l:sta paret 2:ne och å 2:dra— 4:de paren 3:ne borst. Af de båda taggarne 

 i spetsen på den inre grenen af 4:de fotparet iir den inre ungefär en tredjedel kortare och 

 mindre än den yttre, och båda sitta i samma rad. A det rudimentära, tvåledade 5:te 

 fotparet (tig. 2) företinnas, liksom hos föregående art, 3:ne burst, men de 2:ne sitta i den 

 snedt afskurne änden af den 2:dra leden, och det inre af dessa är något längre och 

 gröfre än det vttre samt med tendens till taggformen. 



Aggklasarne äro mycket mindre än de hos C. inr/dis, ehuru de stundom räcka till 

 fnrcans bas, och de innehålla i allmänhet ej flera än 8 — 12 'égg- 



Färsjen är särdeles karakteristisk och är v-anliffen mörkare än den hos föreijående 

 och efterföljande arter: ofta brunaktig, stundom med violett anstrykning, och. stundom 

 något ljusare gråbrunaktig. 



Hanen. Hans längd, utan stjertborsten, är 0,6 — 0,7 mill. Såsom vanligt har han en 

 smitrtare form än honan, men hos honom räcka de prehensila antennerna af l:sta paret 

 öfver bakre kanten af 2:dra hufvudbålsegmentet. 1 :sta stjertsegmentet är å undre sidan 

 ej så stai-kt utvidgadt som hos den af föregående art, och ett af borsten vid mynningen 

 af hvarderaspermat(jphorkanalen är tcmligen långt. Stjertgrenarne äro äfven hos honom något, 

 fast obet3'dligt kortare än de 2:ne sista stjertscgmenten tillsamman. Stjertborsten och 

 fötterna förete sanuiia förhållande som hos honan. Hans färgteckning liknar äfven den 

 hos honan. 



