KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 35. N:0 4. 41 



Amii. I öfverensstämmelse med Lande, Richaud och Schmeil anser jag, att den här i fråga varande 

 arten sammanfaller med den af Rehbbeg på anförda stället beskrifna, ehuru den af sistnämnde författare lem- 

 nadc beskrifningen är väl ofullständig,' för att med full säkerhet kunna afgöra identiteten. På grund af de till- 

 fällen, jag haft att jämföra den i lefvande tillstånd med den närstående arten C. oitlionoidcs Särs, afviker jag 

 dock frän SCHMElL och anser dessa båda arter såsom väl skilda fi'än hvarandra. 



Beshr. Honan. Uti storleken öfverensstämuier den i det närmaste med föreo-äende 



o 



art, och de mindre af den likna deruti den större formen af den följande arten. Dess 

 längd, utan stjärtborsten, är 0,9 — 1,06 inill. Den är något litet smartare än den närmast 

 föregående arten, men tjockare än den följande och har något kortare och tjockare stjert 

 än denna. l:sta hnfvudbålsegmentet är märkbart längre än de följande hufvudbälsegmentcn, 

 men ungefär af samma längd som stjerten utan stjertborsten. Hufvudbälen liknar un- 

 gefär den af den närmast föregående arten, ehuru den är något litet mindre tjock. 

 Stjerten (tab. III, Hg. 4) har l:sta segmentet ungefär lika långt, som de 3:ne följande 

 tillsamman, och dess proximale del är märkbart Ijredare än dess dista.le samt med af- 

 trubbade och föga utstående sidohörn. Stjertgrenarne (furcan) äro mj^cket korte och 

 något divergerande, längre än det sista, men betydligt kortare än de 2:ne sista stjert- 

 segmenten tillsamman. Borstet i deras )'ttre kant sitter, liksom hos föregående båda arter, 

 närmare deras midt än deras ände. Deras ändborst äro alla borstlika, och de skilja sig 

 frän dem af de båda föregående arterna därigenom, att borstet i deras inre hörn är flera 

 (åtminstone o:ne) gånger längre än det i deras yttre d:o. Med dem af den närmast före- 

 gående arten öfverensstämma, de för öfrigt genom sin korthet i förhållande till stjerten, 

 då det längsta af de båda mellersta knappt har mera än '^jå af stjertens längd. 



Antennerna af l:sta paret, som hos de fidlt utbildade alltid hafva 17 leder, räcka 

 föga bakom midten af 2:dra hufvudbålsegracntet, och äro något kortare än de hos föl- 

 jande arten. 



De yttre maxillärfötterna äro af vanlig beskaffenhet och hafva intet Sj)år till krenu- 

 lering å den bakre kanten af 2:dra ledens proximale del. 



Fötterna likna uti byggnaden dem af den närmast föregående arten, och l:sta — 4:de 

 paren hafva i yttre kanten af yttre grenens 3:dje led 2:ne taggar, och i inre kanten af 

 sannna. led å l:sta fotparet 2:ne och å 2:dra — 4:de fotparen 3:ne borst. Taggen i spetsen 

 af l:sta fotparets inre gren är rät, och af de båda taggarne i spetsen af 4:de fotparets 

 inre gren är den yttre taggen hälften eller knappt hälften så lång som den inre, men 

 för öfrigt väl utbildad och tämligen tjock, ehuru smalare än den inre, samt vid Ijasen 

 sittande till en del bakom och innanför denne (tig. 5). Den inre är merendels svagt 

 S-formigt böjd och starkt inåt riktad. Denna bildning afviker ^'äsentligen från den hos 

 följande art, där den yttre af desse taggar är rudimentär och mycket fin. Fötterna af 

 .5:te paret (fig. 6) likna dem af närmast föregående art och hafva i den snedt afskurne 

 spetsen 2:ne borst, af hvilka det inre är större än det yttre samt med antydning till 

 taggformen. 



Hanens längd, utan stjertborsten, är ungefär 0,74 — 0,s mill. l:sta hnfvudbål- 

 segmentet, som är m}xket mindre bredt än det hos honan, är föga längre än stjerten 

 utan borsten. Stjertens l:sta segment är undertill betydligt utvidgadt på grund af de 

 där varande spermatophorkapslarne. Stjertgrenarne, som äro korte och tjocke, äro mycket 



K. Sv. Vet. Akad. Handl. Baud 35. N:o 4. 6 



