KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND 35. N:0 4. 45 



Syn. Monoculus quadricornis fitscus JuRlNE: Histoire des Monocles, pag. 47, pl. 3, fig. 2. — ' 1820. 



Gjolops siynatHs KOCH: Deutschlands Crustaceen, Myriapoden und Araclmiden, 21. Heft, n:o 8. — 1838. 

 » coronatm C. CLAUS: Das Genus Cyclops und seine einheimisohen Arten; Archiv fiir Natur- 



geschichte, 23. Jahrg., I. Bd., Pag. 29, Taf. II, Fig. 1 — 11. — 1857. 

 » signatm G. O. Sars: Oversigt af de indenlandsko Ferskvandscopepoder; Videnskabsselskabets i 



Cbristiania Forhandl. 18G2 (Aftr.), pag. 33. — 18G3. 

 » » J- VOSSELER: Die freilebenden Copepoden Wurttembcrgs etc; .Jabreshefte des Vereins 



fiir vaterländ. Naturkunde in Wurttemb. 188G (Abdr.), Pag. 189, Taf. IV, Fig. 1— .5. 



— 1886. 

 » » A. LANDE: Materyjaly do Fanny Skornpiakow Widlonogich (Copepoda) etc, pag. 33, 



tab. XV, fig. 1 — 12. — 1890. 

 » fiiscii.s .JULES PiiciiARD: Theses présentés a. la Facultc des sciencos de Paris etc; Annales des 



Sciences natur. 7:e serie, Torne 12, pag. 223. — 1891. 

 » siynatus G. S. Brady: A Revision of the Britisb Species af Fresb-Water Cyclopida} and Gahi- 



nidaa; Tbe Natural History Transact. of Nortlmml)erland, TJurbam and Newcastle- 



upun-Tyne, Vol. XI, Part 1 (Extr.), pag. 6, pl. II, fig. 5. — 1891. 

 » fascus O. SCHMEIL: Deutscblands freilebende Siisswasser-Copepoden, I. Thcil: Cyclopida^ Pag. 



123, Taf. I, Fig. 1— 7 b und Taf. IV, Fig. 16. — 1892. 



Beskr. Honan. Den är en af de större arterna inoin detta sliigte, och hennes 

 längd, utom stjertborsten, tlr 2 — 2,5 niilL, och dess storlek är således icke underkastad 

 några särdeles betydliga vexlingar. Den är af en tjock kroppsform, med ett stort l:sta 

 hufvudbålsegment, hvars liingd är betydligt större än så väl den af de följande hufvud- 

 bålsegraenten tillsaraman som af stjerten utan stjertborsten, men dock är obetydligt större 

 än dess bredd baktill. De bakre hufvudbålsegmenten äro starkt aftagande i bredd bakåt 

 och hafva sina bakre sidohörri afrundade eller aftrubbade och icke utstående. Stjerten 

 är temligen tjock och kort, och dess längd utgör ej fullt Va af totallängden, utan stjert- 

 borsten. Dess l:sta segment är ungefär så långt .som de 3:ne följande segmenten till- 

 samman och har den proxinuile änden bredare än den distale, men den förres främre 

 sidohörn äro afrundade och icke utstående, ehuru den är luigefär af samma l:)redd, som 

 det 5:te hufvudbålsegmentet. De 2:ne bakersta stjertsegmenten äro helt korta. Stjert- 

 grenarne äro korte och tjocke och något divergerande samt kortare än de 2:ne sista 

 stjertsegmenten tillsaraman. Det lilla borstet vid deras yttre kant sitter närmare deras 

 ände än deras midt. Deras ändborst äro alla borstlika och hafva tätt sittande, långa, och 

 grofva cilier eller sidoborst. Det inre af de l)åda. största mellersta är längre än stjerten, 

 i)ch det i yttre ändhörnet är läijgre än Va af längden af det i inre d:o. 



Antennerna af l:sta paret äro särdeles långa och räcka ungefär till bakre kanten 

 af 3:dje hnfvudbålsegmentet. De utmärka sig för öfrigt därigenom, att den genomsiktiga 

 marginering {limbus), som förefinnes i bakre kanten af deras 3:ne .sista leder, å sista leden 

 mellan dettas inre eller proximale ände och det lilla i bakre kanten af detsamma varande 

 borstet är sågtandad (tab. IIT, fig. 12). För öfrigt utskjuter derma marginering med en 

 spets vid antennens ände. Antennerna af 2:dra paret hafva i den starkt konvexe bakre 

 kanten af 2:dra leden tätt sittande och temligen grofve taggar, bildande en kam. 



Fötterna äro starkt utbildade, med långe taggar och borst, och å l:sta — 4:de fot- 

 paren med treledade grenar. l:sta — 3:dje paren hafva i yttre kanten af yttre grenens 



