KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 35. N:0 4. 55 



paris biarticulati, ex parte eosdem C. viridis simulantes eo, quod articulus l:mus valde 

 extus dilatatus est, et articulus 2:dus aculeum minimum et rudimentarem p)ortat; articulus 

 2:dus tamen eodem speciei dictae multo major et latitudine dimidio articuli Inni aequnlis. 

 Fraiterea articulorum unusquisque setain magtiam portat. Longitudo, setis caudalibus ex- 

 ceptis, 1,8 — 2,1 mill. — Mas. — Femina gracilior. Segmentum l:inum cephalothoracis 

 multo longius quam latius. Segmentum Innum caudae tumidum, capsulis sp)erinatop>horis 

 magnis marginibusque lateralibus convexis. Rami caudales segmentis tribus ultimis caudae 

 una longitudine circiter aequales. Antennae l:mi paris articulis 15 compositae et clavis vel 

 cylindris sensoriis carentes. Longitudo, setis caudalibus exceptis, 1,12 mill. 



Syn. Cydops capillatm G. O. SarS: Oversigt af de indenlandske Ferskvandscopepoder; Videusk:s Selskabrs i 



Christiania Forhandl. 1862 (Aftr.), pag. 39. — 1863. 

 » » O. SCHMEIL: Deutschlands freilebeude Slisswasser-Copepoden, Nachtrag, Pag. 152, 



Taf. XIII, Fig. 1. — 1898. 



Beshr. Honan. Dess Ijingd, utan stjertborsten, vexlar mellan 1,8 och 2,i mill. 

 och iir vanligen omkring 2 mill. Vid första påseendet företer den, särskildt med hänsj^n 

 till stjertgrenarne, en icke obetydlig likhet med C. bicuspidatus, om man icke närmare 

 undersöker antennerna af l:sta paret samt fotbildningen. Den har hufvudbälen temligen 

 tjock, och l:sta liufvudbålsegmentct är baktill ungefär lika bredt som det är långt, och 

 det är betydligt längre än de följande hufvudbålsegmenten tillsamman, men obetydligt 

 längre än stjerten utan stjertborsten. De 2:ne bakersta hufvudbålsegmenten hafva sina 

 bakre sidohörn föga eller icke tillspetsade och icke utstående. l:sta stjertsegmentet (tab. 

 IV, fig. 1) är framtill betydligt bredare än baktill, samt ungefär af samma längd som 

 de 3:ne följande stjertsegmenten tillsamman. Stjertgrenarne äro af medelmåttig längd, 

 eller, om man så vill, tämligen långe, med längden ungefär lika med den af de ?):ne 

 bakersta stjertsegmenten tillsamman. Deras yttre kant har strax utom deras midt en 

 tydlig afsats, i livilken denna kants vanliga borst har sitt läge. Detta borst är något 

 längre än vanligt. Alla ändl)orsten äro Ijorstlika och försedda med lanra och fina cilier 

 eller sidoborst. Borstet i yttre ändhöi^net är nästan af samma- längd som det samma i 

 inre d:o. De 2:ne mellersta borsten äro af bet3'dlig längd, och det inre af dem, som är 

 märkbart längre än det yttre, är längre än stjerten. 



Antennerna af l:sta paret äro korta och temligen tjocka och räcka icke till ba,kre 

 kanten af l:sta hufvudbälsegmentet, samt hafva blott 12 leder, af hvilka 8:de och 9:de 

 äro de längsta (fig. 2). De äro försedda med talrika och långa borst, som gifvit anled- 

 ning till artnamnet. Antennerna af 2:dra paret äro äfven utrustade med långa borst. 



Öfverläppen (fig. 3) utmärker sig genom den starka utvecklingen af de främre 

 sidoutskotten. Tänderna i dess bakre fria ände äro 10, och de äro temligen lika dem 

 hos C. viridis och gigas. 



Fötterna, utom 5:te parets, förete betydlig likhet med dem hos C. albidus. De 4 första 

 paren äro i allmänhet försedda med långa borst och grofve taggar. A l:sta — 4:de paren har 

 den yttre grenens 3:dje led i yttre kanten 3:ne taggar och i inre kanten å l:sta paret 3:ne 

 och ä 2:dra — 4:de paren 4 borst. Af de bada i spetsen på det l:sta parets yttre gren 



