58 W. LTLL.TEBORG, SVKNSKA ARTETiNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



sidohörn afrinidade. Då det ses från sidan, visar det sig undertill starkt konvext eller 

 uppsvälldt. De följande stjertseginenten äro korta och aftaga i UVngd bakåt. Stjert- 

 grenarne äro något litet vexlande, ehnrn i allmänhet korte och kortare än de 3:ne ba- 

 kersta stjertsegmenten tillsamman, men vanligen något längre än de 2:ne sista d:o. De 

 hafva det korta borstet i deras yttre kant något litet närmare deras ände än deras midt. 

 Borstet i deras yttre ändhörn är tjockt och tagglikt, ehuru med fin spets, samt märkbart 

 läno;re än det i deras inre ändhörn, hvilket är helt litet. Det inre af de båda lång-a 

 mellersta stjertborsten är betydligt lä.ngre än det yttre och något längre nn stjerten. 



Antennerna af l:sta paret hafva endast 12 leder och äro korta samt räcka knappt 

 till bakre kanten af l:sta hufvudbålsegmentet. De 8:de och 9:de lederna äro de längsta, 

 och därigenom att de blifvit odelade har ledernas antal blifvit så ringa. 



Fötterna likna mycket dem lios C. hisiHosx-.'^ och l:sta — 4:de paren hafva treledade 

 grenar. De äro mycket korta,, med korta leder och korte taggar och borst. Hos l:sta — 4:de 

 fotparen har den yttre grenens sista ellei- .^>:dje led i yttre kanten 2:ne taggar, och samma 

 led har i inre kanten hos l:sta fotparet 2:ne och hos 2:dra — 4:de fotparen 3:ne borst. 

 Taggen i spetsen på den inre grenen af l:sta fotparet är grof och tämligen starkt böjd, 

 och har ytterst fina eller nästan omärkliga sidoborst. Afven den inre grenens 3:dje led 

 å 4:de fotparet är kort, ehuru den räcker något utom den yttre grenens motsvarande led, 

 och af de båda taggariie i spetsen på den förre är den inre betydligt, ehuru icke dulibelt 

 längre än den yttre, och båda hafva ytterst små och fina. sidoliorst eller cälier. Fötterna 

 af 5:te paret (fig. 6) hafva den normala, 2-ledade formen, med 2:ne borst och 1 tagg, 

 men den l:sta leden äi- obetydligt bredare än den 2:dra, och denna senai-es tagg är kort 

 ocli tjock och sitter invid spetsen och intill det där varande borstet. 



Hanens storlek är något \exlande, och hans längd, utan stjertborsten, är 0,74 — 0,88 

 mill. Han är ej smärt, såsom lianaTue eljest vanligen äro, ehuru icke fullt så under- 

 sätsig, som honan. Hans l:sta hufvndbålsegment är något längre än bredt, och något 

 litet längre än de följande hufvudbålsegmenten, men icke fullt så långt, som stjerten utan 

 stjertborsten. l:sta, stjertseginentet är mycket bredare ;Vn det följande samt å sidorna 

 konvext och uppsvälldt, med stora spermatophorkai)slar, och med 2:ne borst och 1 kort 

 tagg å utskottet vid mynningen för hvardera. spermatophorkaiialen. Stjertgrenarne äro 

 något kortare än de hos honan, men dock något litet längre än de 2:ne sista stjert- 

 segmenten tillsanunan. Hans prehensila antenner hafva 14 leder. Af de båda taggarne 

 i spetsen på den inre grenen af 4:de fotparet ;ir den inre ungefiir dubbelt längre än 

 den yttre. 



- . Färgen är hos båda könen hvit eller hvitaktig, och honans äggsä,ckar, som äro tem- 



ligen store, äi'o merendels gulaktige. ; , ' '■.■r-'~-\ . 



Inom Sverige är denna art, så vidt jag erfarit det, egentligen nordlig. T södre 

 delarne af landet har jag aldrig anträffat den, och i trakten af Upsala har jag blott 

 funnit den på ett enda, ställe, nemligen i en liten, om sommaren alltid uttorkande pöl i 

 Kungsparken. Dessutom har jag en gång erhållit den från Ramnäs i Vestmanland. 

 I Norrbotten har jag under sommai-en antriiflat den på flera ställen. y\tt den i trakten 

 af Up.sala liaft sin u|)|)i'innelse under ett ai-ktiskt klimat, antydes diirigenom, att den där 

 endast uppfrilder under senhösten, vintern och den tidige våren, ehuru jag någon gång 



