62 W. LILL.TEBOKG, SVENSKA ARTEKNA AF SLÄKTET CYCLDPS. 



2:di paris biarticidati. Articulus 2:dus rami f.vter loris peduri/, J:mi paris in viafgine ex- 

 teriore aculeos 3 et in niargine interiör e setas 3 portans. Articulus 3:tius rami exterioris 

 pedum 2:di — 4:ti parium iti margine exteriore aculeis 2 et in niargine interiore setts 3 in- 

 structus. Aculeorum nmbo apicalium rami interioris jjeduni 4:ti paris exteriör interiore 

 perspicue brevior. Pedes 5:ti paris biarticidati, articulo Iniio brevissvmo sed lato et in 

 angulo exteriore seta crassa, fere aculeiformi prwdito, articuloque 2:do gracili et in apice 

 intus acideum parvum et extus setani mediocrem portante. Longitudo, setis caudalihus ex- 

 ceptis 0,72 — 0,74 niill. — Mas. — Segmentitm l:mum cejjhalothoracis longius quaiii latins, 

 caucla vero sine setis caudalibus multo brevius. Segnientuni hmum caudae segmento 2:do 

 mtdto latins, hoc et segmento 3:tio caudae una guodanunodo brevius. Rami caudales lon- 

 gitudine tribus ultimis segmentis caudae una circiter aequales. Longitudo, setis caudalibus 

 exceptis, 0,65 mill. 



Beskr. Honan. Den är något niiiidrL; än den närmast föreoäende arten, ocli dess 

 längd, utan stjertborsten, är 0,72 — 0,74 inill. Den står för öfrigt den föregående arten 

 mycket nära, och detta har gifvit anledning till artbenämningen. Den är af en något 

 mera långsträckt form än den, ehuru 1 :sta. hufvudbålsegmentet är något bredare än 

 långt. Det är något längre än de följande hufvudbålsegmcnten tillsainiiian, men be- 

 tydligt kortare än stjerten, utan stjertborsten. De bakersta hufvudbålsegmentens bakre 

 sidohörn äro trubbiga eller afrundade och icke utstående. Stjerten (tab. IV, lig. 10) 

 är jämförelsevis lång, och dess längd utan stjertborsten förhåller sig till kroppslängden 

 eller totallängden som 26 till 37. l:sta stjertsegmentet är väl så långt som de 2:ne när- 

 mast följande tillsanmian och framtill betydligt l;)redare, med afrundade främre sidohörn. 

 Sedt från sidan har det sin undre sida framtill föga konvex och visar sig deruti olikt 

 det af den närmast föregående arten. Dess bakre ände är obetydligt bredare än det föl- 

 jande 2:dra stjertsegmentet. Stjertgrenarne, som Ijakåt något divei-gera-, hafva längden 

 ungefär lika med afståndet mellan midten af det 2:dra, stjertsegmentet och bakre kanten 

 af det 4:de d:o. Det i<(n'ta Ijorstet i deras yttre kant sitter något längre ute än hos den 

 föregående arten och ungefär lika långt från dei'as midt som fi"ån deras ände. Borstet 

 i deras yttre hörn är något tagglikt, men dock smaJare än det hos den föregående arten 

 och är väl så långt som det i deras inre d:o- Det iin'e af de båda mellersta långa stjert- 

 borsten iir betydligt längre än det yttre, och är stundom ungefär lika långt som och 

 stundom något längre än stjerten. 



Antennerna af ]:sta paret räcka knappt till bakre kanten af l:sta- huf\iidbäl- 

 segmentet och hafva blott 1 I leder. 3:dje, 7:(le och (S:de (i syimerhet 7:de) lederna 

 äro längst, och 5:te leden helt kort, och ändlederna äro iifven jämförelsevis af obe- 

 tydlig längd. 



Fötterna äro l)yggda ]jå samma siVtt som hos den närmast föregående arten samt 

 likna dem nästan fullständigt. Båda. grenarne å l:sta fotparet och den inre grenen å 

 2:dra d:o hafva endast 2:ne leder, och å l:sta fotparet har den yttre grenens 2:dra led i 

 yttre kanten 3:ne taggar och i inre d:o .3:ne 1)orst, och den inre grenens 2:dra led liar i 

 spetsen en stor och temligen läng och vid spetsen något utåt böjd tagg och i inre kanten 

 3:ne borst. A 2:dra fotpai'et är den yttre grenen treledad, och 3:dje leden i denne 



