68 W. LILLJEBORG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



leden längre än de närmast föregående, och hos de andre är den föga längre än dessa. 

 De äro emellertid rätt mycket vexlande. 



De fyra första fotparen äro hufvudsakligen bildade efter samma typ, som hos de 

 3me närmast föregående arterna, därigenom att l:sta fotparets båda grenar och det 2:dra 

 fotparets inre gren äro tvåledade och 2:dra fotparets yttre gren samt 3:dje och 4:de fot- 

 parets båda grenar äro treledade; samt äfven därigenom att l:sta fotparets yttre grens 

 2:dra led har i yttre kanten 3:ne taggar och i inre d:o 3:ne borst, och dess inre grens 

 2:dra led har i inre kanten 3:ne borst, samt att 2:dra — 4:de fotpai-ens yttre grens 3:dje 

 led har i yttre kanten 2:ne taggar och i inre d:o 3:ne borst, och att 2:dra fotparets inre 

 p-rens 2:dra led har i inre kanten 4 borst. För arten är det utmärkande, att l:sta fot- 

 parets (fig. 18) inre grens 2:dra led vid och nära spetsen har 2:ne ungefär likstore taggar, 

 af hvilka den ene sitter i sjelfve spetsen och den andre nära intill och utanför denne. De 

 båda taggarne i spetsen på den 3:dje leden af 4:de fotparets inre gren (fig. 19) äro ganska 

 långe, och den yttre af dem är märkbart kortare än den inre, och båda hafva helt korta 

 och fina sidoborst. A yttre sidan af nämnda led förefinnes en grof tagg, ungefär lik- 

 nande dem vid spetsen, och äfven denne är för arten utmärkande. Fötterna af 5:te paret 

 (tab. IV, fig. 16) äro ofta lätt synliga, utstående utom kanterne af de utstående sido- 

 loberna af 5:te hufvudbålsegmentet. De äro helt små och rudimentära, smala och staf- 

 formiga, samt bära i spetsen ett litet borst och innanför detta en liten tagg, som är mycket 

 kortare än borstet. De äro fastade under bakre kanten af den nämnda sidoloben, och 

 strax framom dem är vid yttre sidokanten af samma lob ett temligen stort och något 

 böjdt borst fästadt, liksom hos den närmast föregående arten antydande det borst, som 

 i allmänhet är fästadt vid basalleden af de 2-ledade fötterna af 5:te paret. 



Hanen är obetydligt mindre än honan, och hans längd, utan stjertborsten, är un- 

 gefär 0,7 mill. Han är af ungefär samma undersätsiga kroppsform som honan, och hans 

 l:sta hufvudbålsegment är bredare än långt, samt kortare än stjerten utan stjertborsten. 

 Hans l:sta stjertsegment är märkbart bredare än det närmast följande och har konvexe 

 sidokanter samt är ungefär lika långt som 2:dra och 3:dje d:o tillsamman. A ut- 

 skottet vid mynningen för spermatophoi-kanalen förefinnas en grof tagg och ett par borst. 

 Stjertgrenarne äro ungefär af samma längd som de 2:ne sista stjertsegmenten tillsamman, 

 och stjertborsten likna dem hos honan. 

 ;;;..., Båda könen hafva hvit färg, och honan har små äggklasar. 



Denna art synes hafva en vidtsräckt utbredning inom Sverige och förekommer både 

 i dess sydligare och nordligare trakter. I Skåne har jag tagit den i Ifösjön, i Upland i 

 Mälarens fjärd Ekoln och i Jämtland i Storsjön, i närheten af Östersund. Afven i Vettern 

 har jag tagit den. Den tillhör, så vidt jag erfarit det, uteslutande insjöar och förekommer 

 på dybotten på djupet i dessa, icke i närheten af stränderna, hvilket gifvit anledning till 

 artnamnet, som jag gaf den under mina offentliga föreläsningar öfver dessa djur 1881. 

 I Ifösjön erhöll jag den på dennes djupaste ställe, på ungefär 25 famnars djup. Den rör 

 sig på samma sätt, som C. phaleratus, och då man har den i en tallrik med vatten, kryper 

 den stundom upp ur vattnet. Honan uppträder ibland temligen talrik, men hanen är i 

 allmänhet sällsynt. Den förekommer ofta i sällskap med C. fimbriatus och kan då lätt 

 förvexlas ined denne. 



