76 W. LILLJEBORG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



bakåt och äro å sidorna afrundade. 5:te hufvudbälsegraentet är helt kort och har sido- 

 loberna något utstående och afsmalnande, men vid spetsarne afrundade och där hvardera 

 undertill bärande ett temligen groft och något bakåt böjdt borst och bakom detta den 

 5:te foten, som är riktad bakåt. Stjertens längd utan stjertborsten utgör något mera än 

 Vs af totallängden utan dessa. Den är i förhållande till hufvudbålen smal, såsom redan 

 är antydt, och aftager så småningom i bredd bakåt (tab. IV, tig. 25). l:sta stjertsegmentet 

 är långt och ungefär lika långt som de 3:ne följande d:o tillsamman, men, ehuru fram- 

 till, såsom vanligt, bredare än baktill, är det dock därstädes ej starkt utbredt och något 

 smalare än 5:te hufvudbålsegmentet, med jämnt afrundade sidohörn, och bakom hvardera 

 afrundningen med en helt obetydlig inskärning. Det 2:dra stjertsegmentet är något litet 

 längre än det 3:dje, och det 4:de är, såsom vanligt, det kortaste. Stjertgrenarne äro korte 

 och tjocke och starkt närmade intill hvarandra och knappt divergerande. Deras längd är 

 ungefär lika med afståndet mellan midten af nästsista stjei-tsegmentet och bakre kanten 

 af det sista d:o. Borstet vid deras yttre kant är litet och riktadt snedt utåt och bakåt, 

 samt sitter ungefär lika långt från deras midt som från deras ände. Borstet i deras yttre 

 ändhörn är temligen tjockt emot basen, men för öfrigt fint och l)orstlikt, samt kortare 

 än borstet i deras inre d:o. De båda mellersta stora borsten äro temligen tjocka, 

 ehuru smalare än de hos den närmast följande arten, och vid spetsarne fina, och det inre 

 af dem är betydligt längre än det yttre och vanligen något längre än stjerten. De hafva 

 korta och å deras proximale del glesa sidoborst eller cilier. 



Antennerna af l:sta paret räcka på långt när icke till bakre kanten af l:sta hufvud- 

 bålsegmentet, och äro icke utrustade med synnerligen talrika borst, utan äro i detta af- 

 seende af vanlig beskaffenhet, samt hafva 10 — 12 leder. Hos de äldre och större (0,7 mill. 

 och däröfver långa) hafva de 12 leder, af hvilka l:sta, 8:de och 9:de äro de längsta, och 

 3:dje och 6:te äro de kortaste, och de 3:ne sista äro jämförelsevis korta. Hos de mindre 

 och yngre äro l:sta, 7:de och 8:de lederna de längsta, och 5:te företer blott antydning 

 till delning. Stundom har jag funnit 12 leder i dessa antenner hos exemplar som endast 

 varit 0,56 mill. långa. 



Föttei'na förete i det allra närmaste samma byggnad, som hos den närmast före- 

 gående arten, och detta utvisar, att dessa båda arter stå hvarandra mycket nära, ehuru 

 det är lätt att åtskilja dem på grund af olika färgteckning m. m. De 4 första fotparen 

 hafva tvåledade grenar och äro korta samt hafva korte taggar och borst. Fötterna af 

 l:sta paret äro särdeles korta, och den 2:dra leden af deras yttre gren är rundadt-oval 

 eller nästan rund, med 3:ne taggar å yttre kanten och 3:ne borst å den inre d:o, belägna 

 närmare spetsen, och med de 2:ne spetsborsten belägna utanför sjelfva spetsen samt rik- 

 tade snedt utåt. Den inre grenen har spetstaggen å 2:dra leden temligen starkt krökt 

 emot spetsen, och denna led är kort och af oval form. 1 yttre kanten har den nära 

 spetsen ett kort och emot basen tjockt borst, och i inre kanten 3:ne borst. Fötterna af 

 2:dra och 3:dje paren hafva å yttre grenens 2:dra led i yttre kanten 3:ne taggar och i 

 inre d:o 4 borst, och 2:dra leden af deras inre gren är temligen långsträckt oval, och 

 har i inre kanten 4 borst. 2:dra leden af inre grenen å 3:dje fotparet är ännu mera 

 långsträckt än den å 2:dra paret, och af en nästan elliptisk form. Fötterna af 4:de paret 

 äro något mera långsträckta än de föregående, men äfven de hafva korte taggar. Liksom 



