KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND. 35. N:0 4. 79 



Cyclops diaplianus Daday Jenö : Monograpliia Eucopepodorum liberorum in Hungaria hucusque reperto- 



rum; Ny Grund V. Budapest, pag. 246. — 1885. 

 » » A. Landk: Materyjaly do Fauuy Skorupiaköw Widlonogich (Copepoda), etc, pag. 67, 



tab. XVIII, fig. 91—98. — 1890. 

 » » JULES Richard: Recherches sur le Systérae glandulaire et snr le Systéme nerveux 



des Copépodes libres d'eau douce, suivies d'une Revision des espéces de ce groupe 



qui vivent en France; Annales des Sciences naturelies 7:e serie, Zoologie, Torne 12, 



pag. 236. — 1891. 

 » longicaudatus Bradt: A Revision of the Britisli Species of Fresh-Water Gj^clopidsB and Calanidas, 



etc, (Extr.), Pag. 23, Pl. X, fig. 5—7. — 1891. 

 » bicolor O. Schmeil: Deutschlands freilebendc Siisswasser-Copepodeu. I. Theil: Cyclopidse, 



(Bibliotheca Zoologica.) Pag. 118, Taf. VI, Fig. 6—13. — 1892. 



Beshr. Honan. Afven denna är en af våra minsta arter, men liksom den när- 

 mast föregående arten företer den ganska betydliga vexlingar i storleken, och dess längd 

 utan stjertborsten är ungefär 0,68 — 0,9 mill. Den är af en ganska långsträckt form, 

 hufvudsakligen på grund af stjertens jämförelsevis betydliga längd; och l:sta hufvudbål- 

 segmentet är vanligen längre än bredt och betydligt längre än de följande hufvudbål- 

 segmenten tiUsamraan, ehuru stundom dess längd och bredd äro ungefär lika; och det är 

 kortare än stjerten utan stjertborsten. 3:dje och 4:de hufvudbålsegmentens bakre sidohörn 

 äro trubbvinldiga och icke utstående. 5:te hufvudbålsegmentet har sidoloberna (tab. IV, 

 fig. 27, den högra från öfre sidan) föga utstående och tämligen breda, och ungefär på 

 sidans midt med en trubbig vinkel, på hvilken ett något groft och utåt och bakåt böjdt 

 borst är fästadt, och under dess bakre kant, ett godt stycke bakom detta, är den rudi- 

 mentära 5:te foten fästad. Stjerten är jämföi^elsevis lång och smal. Dess längd förhåller 

 sig till totallängden ungefär som 15 till .38. Dess l:sta segment är ungefär lika långt 

 som de 3:ne följande stjertsegmenten tillsamman. Det är framtill betydligt bredare än 

 baktill, med de främre sidohörnen ganska, starkt utstående, men jämnt afrundade och af- 

 lägsnade ett betydligt stycke bakom suturen mellan detta segment och 5:te hufvudbål- 

 segmentet. Strax bakom de samma är en helt grund urbugtning, i hvilken sitta ett 

 temligen långt och ett kort borst. För öfrigt har segmentet bakom dessa sidohörn sidorna 

 något konkava. Sedt från sidan är detta segment för arten karakteristiskt därigenom, 

 att det å undre sidan af sin proximale del har en stark konvexitet eller knöl, som baktill 

 slutar med en tvär afsats. De följande stjertsegmenten aftaga, såsom vanligt, jämnt i 

 längd bakåt, så att det sista är det kortaste. Längden af stjertgrenarne är ungefär lika 

 med, eller ock väl så stor som den af de 2:ne sista stjertsegmenten tillsamman. Borstet 

 i deras yttre sidokant är litet och riktadt snedt utåt och bakåt, och det sitter närmare 

 deras ände än deras midt. Alla deras ändborst äro grofva och tjocka, ehuru i synnerhet 

 de 2:ne stora mellersta, af hvilka det inre är tjockast ocli något längre än det yttre, 

 men mycket kortare än stjerten, och båda hafva temligen grofva och långa sidoborst 

 eller cilier. Borstet i deras yttre ändhörn är tagglikt och föga mera än hälften så långt 

 som det i deras inre d;o. 



Antennerna af l:sta paret räcka knappt längre än till midten af l:sta hufvudbål- 

 segmentet, och hafva hos äldre i allmänhet 11 leder, ehuru icke sällan fullt utbildade och 



