82 W. LILL.TFBORG, SVEIS^SKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS 



pecluin 4:ti paris satis longi et exteriör eorum interiore persjncue hrevior, utrique aculeis 

 lateralibus brevibus et crassis instructi. Pedes ö:ti paris minuti, uniarticulati, lamelliformes, 

 fere triangulares, intus aeuleo sat c/racili, extus et in ajnce setis duabus mediocribus in- 

 structi. Lonf/itudo, setis caudalihus excej^tis, 1,06 — 1,24 mill. — Mas. — Femina multo 

 minor et gracilior. Latitudo segmenti l:mi cephalotlioracis vix plus quam ^U ejusdem lon- 

 gitudinis aequalis, et ejus longitudo eidein caudae sine setis aequalis. Segmentum l:muin 

 caudae viinime tumidum, segmento sequente parum longius, marginibusque lateralibus rectis, 

 et ad ostium uniuscujusque canalis spierniatophori aeuleo et setis duabus brevibus instructum. 

 Rami caiidales longitudine interdum segmentis duobus ultimis caudae una circiter aequales, 

 et interdum iisdem quodammodo lovgiores, et serratura marginis exterioris carentes. Aculeus 

 anguli apicalis exterioris in margine exteriore aculeis lateralibus carens, setaeque am.bo apn- 

 cales ivtermediae in parte basali sine setis lateralibus raris et crassis, ptraeterea vero iisdem 

 feminae sim.iles. Antennae l:mi p)aris artictdis 16, et clavis vel cylindris sensoriis diverso 

 mode formatis, tamen ex parte majore scopa radiosa apicali ciliarum tenuissiinarum prae- 

 ditis, instructae.^) Longitudo, setis caudalibus exceptis, 0,8 — 0,86 mill. 



Syn. Cijclops serrulatus S. FiSCHER: Beiträge zur Keimtniss der in der Umgegend von St. Petersburg sich 



fiudenden Cyclopiden; Bullet. de la Soc. Imp. des Naturalistcs de Moscou, Vol. 24 

 (Extr.), Pag. 17, Tab. X, Fig. 22 & 23 & 26—31. — 1851. 



Anm. Då FiSCHER uttryckligen nämner om taggbeväpningen på de sista lederna af antennerna af l:sta 

 paret samt älven däröfver lemnar en, ehuru underhaltig, afbildning, sa anser jag det ställdt utom allt tvifvel, 

 att hau haft för sig den här i fråga varande formen, om än de af honom för öfrigt gifna figurerna och särskildt 

 den öfver furcan icke lemna något talande bevis för denna äsigt. Då alle författare, som sedermera afhandlat 

 dessa Copepoder, utgått från den åsigten, att taggbeväpningen ä yttre kanten af stjertgrenarne är för arten 

 grundläggande, och att alle Cycloper med dylike taggar å furcan äro att räkna till denna art, huru vexlande 

 deras byggnad för öfrigt än må vara, och jag däremot anser mig hafva anledning att antaga, att formvexlingen 

 stundom antyder artskillnad, och att således den nämnda furcalkarakteren tillkommer flera arter, om det än 

 stundom är förenadt med svårighet att finna lätt i ögonen fallande, konstanta artkarakterer, så har jag icke 

 kunnat i synonymien för denna art anföra någon annan författare än Fischer. Med den uppfattning af arten 

 C. semdatus, som författarne i allmänhet hafva, tillerkänna de densamma en nästan obegränsad föränd crlighet, 

 och dä är det anmärkningsvärdt, att jag iakttagit, att den här såsom typisk för arten upptagna formen är föga 

 vexlande, då däremot den under namnet variiis nedan anförda, och af författarne i allmänhet med den typiska 

 formen sammanförda arten är betydligt föränderlig. Dock anser jag det icke omöjligt, att en eller annan af 

 de under den upptagna formerna kunna utgöra skilda arter, ehuru jag icke kunnat finna konstanta artskillnader. 



Beskr. Honan. Den är märkbart mindre än den nästföljande arten, och företer 

 icke särdeles betydliga vexlingar i storleken, och dess längd utan stjärtborsten är 1,06 — 1,24 

 mill. Dess kroppsform är ej smärt, ehuru stjerten är smal, och hufvuclbålen, sedd ofvan- 

 ifrån, har en något aflångt oval form, med jämförelsevis ovanligt långt l:sta hufvudbål- 

 segrnent. Detta segment är emellertid föga längre än bredt, men märkbart längre än de 

 följande hufvudbålsegraenten tillsaraman och ungefär af samma längd som stjerten utan 



*) »Spiircylinder und Spiirborste», C. CLAUS: Neue Beobachtungen ilber die Organisation und Ent- 

 wicklung von Cydops; Arbeiten ans dem Zoologischen Institute der Universität Wien und der Zoolog. Station 

 in Triest, Tom X. Pag 41—43, Taf. VII, Fig. 9—11. — 1893. 



