KONGL. SV. VET. AKADEMIENS I1ANDLINC4AE. BAND 35. NtO 4. 83 



stjertborsteii. 3:clje och 4:de liufvudbälsegnientens bakre sidohörn äro trubbiga och icke 

 utstående, och 5:te hufvudbålsegmentet, som är jämförelsevis litet och smalare än det 4:de, 

 har sina bakre sidohörn, sedda ofvanifrån, tämligen utdragna bakåt och utåt och närmade 

 intill l:sta stjertsegmentets främre sidohörn, samt vid spetsen trubbiga och där bärande 

 några få korta borst. Stjertens längd förhåller sig till totallängden ungefär som 23 till 

 31. l:sta stjertsegraentet är jämförelsevis litet och kort, och dess längd är ungefär -lika 

 med den af de 2:ne nästföljande stjertsegmenten tillsamman, eller föga större. Dess främre 

 sidohörn äro starkt och tvärt utstående och afrundade eller mycket trubbiga, så att seg- 

 mentets bredd öfver dem är fullt lika stor som dess längd. Stjertgrenarne (furcan) och 

 deras borst äro något, ehuru icke mycket, vexlande, och de förre äro vid basen långt 

 åtskilde och bakåt mer eller mindre divergerande (tab. V, fig. 1). Ofta förete de en 

 tendens till S-formig böjning. Den rad af mindre sågtandslike taggar, som företinnes vid 

 deras yttre kant, börjar ett litet stycke utanför deras bas och slutar midt för det lilla 

 borstet, som sitter innanför nämnde kant, och desse tagga,r tilltaga något litet i storlek 

 utåt samt äro alltid tydlige. Det nämnda lilla borstet sitter närmare deras ände än deras 

 midt. Borstet i deras yttre ändhörn har antagit formen af en grof och tämligen lång 

 tagg, som dock är betydligt kortare än borstet i deras inre d:o, och den har i yttre kanten 

 tätt sittande korte tagga.r och i inre d:o glesa och fina sidoborst. De 2:ne långa mellei'sta 

 borsten äro temligen tjocka, och sakna å den proximale delen sidoboi-st, och hafva där- 

 utanför några få glesa och nästan tagglika sådana, samt ungefär å den distale halfdelen 

 tätt sittande och finare dylika. Det inre af dem är betydligt längre än det yttre och i 

 allmänhet mer eller mindre betydligt längre än stjerten. 



Antennerna af l:sta paret räcka i allmänhet till bakre kanten af 2:dra hufvudbål- 

 segmentet, eller knappt till början af 3:dje d:o. I afseende på sin form utmärka de sig 

 därigenom att de ungefär å sin distale halfdel hafva smala och långa leder, och att antalet 

 af deras leder i allmänhet är 12. För öfrigt är det för arten utmärkande, att den genom - 

 sigtiga marginering (limhus), som förefinnes i bakre kanten af de 3:ne yttersta lederna, 

 å sista leden mellan det å midten af denna kant och ledgången mellan denna och näst- 

 intill varande led befintliga lilla borstet är försedd med en rad af mycket små, men dock 

 särdeles tydlige och tämligen grofve taggar, som äro gröfre i samma mån som de äro 

 färre till antalet (7 — 16), och att de taggar, som förefinnas i denna marginering å samma 

 led mellan det lilla borstet och antennens ände äfvensom å de 2:ne föregående lederna, 

 äro ytterst små och stundom endast hafva utseendet af en tvärstriering i margineringen 

 (fig. 2 & 3). Af lederna äro l:sta, 4:de och de o sista de längsta, och 3:dje och 6:te 

 de kortaste. ■ • ; .' ^ ■ - ^ , , 



Fötterna af de 4 första paren sluta sig uti sin bildning till dem hos de 21 första 

 arterna, därigenom att de alla hafva treledade grenar, men de af 5:te paret afvika från 

 deras däruti, att de äro enledade. Fötterna af l:sta paret äro små och korta, och den 

 yttre grenens 3:dje led är rundadt-oval, med 3:ne taggar i yttre kanten och 3:ne borst i 

 den inre d:o, och af de båda borsten i spetsen af denna led är det ena riktadt rätt nedåt 

 och det andra snedt utåt och nedåt. A den inre grenen, som är något längre än den 

 yttre, har den 3:dje leden i inre kanten 3:ne borst och i spetsen ett borst och en tagg, 

 af hvilka den senare är svagt böjd och det förra är obetydligt längre än den. Fötterna 



