86 W. LILLJEBOKG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



Syn. ? Cychrps scrrulatus var. elegans C. L. Herrick: A final Report on the Crustacea of Minnesota, iu- 



cluded in thc orders Cladocera and Copepoda; in the twelfth annual Report of 

 the geological and natural history Survey of Minnesota (Extr.), pag. 158. — 1884. 

 ? » » IdeM: Synopsis of thc Entoniostraca of Minnesota, Copepoda, Cladocera, Ostracoda; 



Geological and Natural History Survey of Minnesota; Secoud Report of the State 

 Zoologist, Zoological Series II, pag. 112. — 1895. 



Beskr. Honan. Den är merendels större än den af den närmast föregående arten, 

 ehuru icke obetydligt ve.xlande i storlek, och någon gång ungefär af sainme storlek som 

 den, och dess längd utan stjertborsten är 1,2 — 1,6 raill. Såsom redan är anfördt liknar 

 den i kroppsformen och formen af hufvudbålen honan af föregående arten, och den enda 

 afvikelsen i detta hänseende är den, att stjerten på grund af den längre furcan är längre 

 än det l:sta hufvudbålsegmentet. Med undantag af furcan liknar äfven stjerten den samme 

 af den föregående, och dess längd förhåller sig till totallängden hos den typiske formen 

 ungefär som 15 till 40. Stjertgrenarne (furcan) äro, liksom de hos föregående arten, 

 temligen långt åtskilde vid basen (tab V, tig. 7), men äro, jämte det de äro längre, något 

 smalare, i synnerhet på midten, där de äro smalast, och utanför hvilken de emot spetsen 

 äro något litet bredare. De divergera något bakåt. Deras längd är vanligen större än 

 den af de 3:ne bakersta stjertsegmenten tillsamman, men hos de mindre formerna är den 

 stundom ungefär lika med denna senare. Den rad af sågtandslike taggar, som förefinnes 

 i yttre kanten af stjertgrenarne, är i allmänhet tydlig och väl utbildad, liksom hos den 

 föregående, men icke sällan äro taggarne tinare och börja något längre utanför basen 

 än hos den. Taggen i deras yttre ändhörn är något kortare och tjockare än hos den 

 föregående. Andborsten likna eljest dem hos den föregående och det inre af de båda 

 mellersta, är något längre än stjerten. 



Anteimerna af l:sta paret skilja sig frän dem hos den föregående dels därigenom, 

 att de äro något kortare, så att de knappt räcka längre än till inidten af det 2:dra 

 hufvudbålsegmentet, och dels därigenom, att endast i den yttersta ledens marginering i 

 bakre kanten mellan det å midten af denna kant varande lilla borstet och ledgången 

 mellan den och närmaste led förefinnas tydlige taggar, och desse äro ytterst små och 

 talrike, så att de stundom endast visa sig såsom en tvärstriering å margineringen (fig. 8). 

 A den öfrige delen af denna leds bakre kant äfvensora å denne kant å de närmaste 2:ne 

 lederna saknas de eller äro otydlige. Därigenom och genom sine långe stjertgrenar är 

 denna art företrädesvis karakteriserad. 



Fötterna öfverensstämma i sin byggnad med dem af den föregående arten, så att 

 hvad där är anfördt därom äfven här kan tillämpas, med undantag däråt, att de af 3:dje 

 och 4:de paren äro något längre, och de af 5:te paret (fig 9) hafva taggen tjockare och 

 den apicalborstet bärande spetsen smalare. , , ! , 



Hanen. Han är betydligt större än den af föregående art, och hans längd utan 

 stjertborsten är 1,02 — l,i6 mill. Sedd ofvanifrån, är hans hufvudbål något bredare än den 

 hos hanen af föregående art, och l:sta hufvudbålsegmentets bredd utgör */5, eller stundom 

 något mera af det sammas längd. Denna senare är större än längden af de följande 

 hufvudbålsegmeiiten tillsamman, men något mindre än den af stjerten, hufvudsakligen på 

 grund af stjertgrenarnes betydliga längd. Stjerteus längd förhåller sig till totallängden 



