92 W. LILLJEBORG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



ratim segmentis tribus ultimis caudae una longitudine aequales. Setae ambo apicales magnae, 

 prope dimidium coarctatae et deinde setis lateralibus densis praeditae, in parte basali vero 

 talibus raris carentes. Antennae l:mi paris articulis 14 et cylindris sensoriis 5 — 6^ iisdeni 

 speciei proxime antecedentis similibus, instructae. Longitudo, setis caudalihus exceptis, 

 0,84—1 milt. 



Syn. Cyclops macrurus G. O. Sabs: Oversigt af de iudenlandske Fcrskvandscopepoder; Videnskabsselskabets i 



Christiania Forhandl. for 1862 (Aftr.), pag. 45. — 1863. 

 » » Brady: a Monograph of the free and semi-parasitic Copepoda of the Britisli Islands; 



Vol. I, pag. 111, Pl. XXIV, fig. 1—5. — 1878. 

 » » H. Rehberg: Beitrag zur Kenntniss der freilebenden Siisswasser-Copepodeu; Abhandl. 



heraiisgegeben vom naturwissenschaftlichen Vereine zu Bremen. VI. Bd., 3. Haft, 

 Pag. 545. — 1880. 

 » maarensis Julius Vosseler: Die Copepodenfauna der Eifelraaare; Archiv fur NatnrgeschicMe 



1889, I. Theil, Pag. 118, Taf. VI, Fig. 1—7 u. 15. — 1889. 

 » macru7'us Lande: Materyjaly do Fauny Skorupiakow Widlonogich (Copepoda), etc. Pag. 62, 



Tab. XX, Fig. 137—145. — 1890. 

 i » BradY: A Revision of the British Species of fresh-water Cyclopidse and Calanidse, 



etc. (Extr.), pag. 19, Pl. VII, fig. 2. — 1891. 

 » » JuLES KiCHARD: Recherches sur le Systcme glandulaire et sur le Systéme nerveux 



des Copépodes libres d'eau douce; Annales des Sciences naturelles 7:e Serie, Zool. 

 Paléont. etc. Torne 12 (Extr.), pag. 235. — 1891. 

 ,,, j.-, ,,.*■.; " » O. Schmeil: Deutschlands freilebende Siisswasser-Copepoden, I. Theil: Cyclopidae, 



'■■,•,, v, , , • ,j Pag. 146, Taf. V, Fig. 15—17. — 1892. 



Beskr. Honan. Den är ungefär af samme storlek som den af närmast föregående art, 

 och dess längd utan stjertborsten är l,i6 — 1,36 mill. Med hänsyn till hufvudbälen är den 

 af en mera undersätsig, men med hänsyn till stjerten af en mera långsträckt form. 

 Hufvudbålen är af en nästan oval form, med l:sta hufvudbålsegmentet, som framtill är 

 afrundadt, obetydligt bredare än långt, men längre än de följande hufvudbålsegmonten 

 tillsamman. De bakre af dessa senare bafva de bakre sidohörnen trubbiga och icke ut- 

 stående, och det 5:te af dem har nämnda hörn riktade bakåt, vid spetsen borstbärande 

 samt tryckta intill de främre sidohörnen af l:sta stjertsegraentet, liksom hos de närmast 

 föregående arterna. Stjerten är jämförelsevis lång, och dess längd förhåller sig till total- 

 längden som 12 till 31. Den har emellertid samma form som hos de andra arterna af 

 serrulatus-grupjjen, med jämförelsevis litet l:sta stjertsegment, hvars längd är ungefär 

 lika med den af de 2:ne följande stjertsegmenten tillsamman. Vid basen är det bredare, 

 med där tvärt utstående och afrundade sidohörn. Stjertgrenarnes längd, som gifvit an- 

 ledning till artnamnet, är särdeles betydlig, ehuru den är något vexlande, och de äro i 

 allniänhet längre än de 3:ne sista stjertsegmenten tillsamman. De äro vid basen tämligen 

 långt atkilda och äro emot spetsen något litet bredare, och för öfrigt smale och något 

 divei^gerande, samt förete i sin form betydlig likhet med dem hos honan af C. rnacruroides. 

 De afvika dock betydligt från dem och från dem hos de andra arterna af deima grupp 

 därigenom, att de å yttre kanten sakna den rad af sågtandlika taggar, som de hafva, och 

 blott invid det lilla borstet vid nämnda kant hafva de en sned tvörrad å kanten af omkring 



