96 W. LILLJEBOKG, SVENSKA ARTERNA AF SLÄKTET CYCT.OPS. 



mig till en början till det antagandet, att den af Rehberg (anf. st.) beskrifna nya arten Cyclops Poppei blott 

 är en yngre form af C. fimbriatus, men dä jag bland talrika yngre exemplar af den senare icke funnit något 

 öfverensstämmande med den af Scemeil (anf. st.) lemnade beskrifningen öfver C. Poppei och ej heller funnit 

 någon öfvergångsform till denne, så synes den mig numera snarare böra betraktas såsom en särskild art än 

 såsom en varietet af C. fimbriatus, hvilket senare är Schmeils åsigt. 



Beskr. Honan. Den är en af våra mindre, ehnru icke minsta arter, och dess längd 

 utan stjertborsten är 0,9 — 1,2 mill., och storleken är således icke obetydligt vexlande. 

 Den är af en undersätsig form, med bred och något nedtryckt hufvudbål och tjock stjert. 

 1 :sta hufvudbålsegmentets längd utgör föga mera än Vs af dess bredd och är ungefär 

 eller i det närmaste lika med den sammanlagda längden af de följande hufvudbälseg- 

 menten. Inga af dessa hafva spetsiga eller utstående hörn, och det 5:te hufvudbålseg- 

 mentet, som är smalare än det 4:de d:o och obetydligt bredare än det l:sta stjertsegmentet 

 framtill, har trubbiga och borstbärande sidohörn, innanför hvilka underfill det 5:te fot- 

 paret har sitt läge. Stjertens längd förhåller sig till totallängden ungefär som 11 till 26. 

 l:sta stjertsegmentet är icke synnerligen stort, och ungefär lika långt som de- följande 2:ne 

 d:o tillsamman, eller föga kortare, framtill något, men icke synnerligen mycket bredare 

 än baktill, och med de främre sidohörnen afrundade och näo;ot utstående Det sista 

 stjertsegmentet är betydligt kortare än det näst sista d:o. Stjertgrenarne äro långt åtskilde 

 vid basen, ^) ehuru längre hos de äldre än hos de yngre, och de äro endast obetydligt 

 divergerande. Hos de äldre äro de längre än de 2me, men kortare — ehuru stundom 

 obetydligt — än de 3:ne sista stjertsegmenten tillsamman och ganska smale; och hos de 

 yngre äro de vanligen något litet längre än och stundom ungefär lika långe som de 2:ne 

 sista stjertsegmenten tillsamman, samt jämförelsevis något tjockare. Det lilla borstet vid 

 deras yttre kant sitter nästan inne på midten af deras öfra sida och ungefär lika långt 

 från deras ände som från deras midt. A yttre kanten i närheten af detta borst är en 

 sned tvärrad af nägre mindre taggar, i likhet med den hos C. macrurus, sträckande sig 

 något upp på stjertgrenens öfra sida, och denna tvärrad är mera sned och sträcker sig- 

 något längre upp på öfra sidan hos de yngre än hos de äldre och har följaktigen fiere 

 taggar hos de förre än hos de senare. I yttre ändhörnet af stjertgrenarne är en tämligen 

 grof och lång tagg, som är nästan lika lång som borstet i deras inre ändhörn och som 

 saknar sidotaggar å yttre sidan och har glesa och tina sidoborst å den inre d:o. De båda 

 mellersta stora stjertborsten äro försedda med å basaldelen temligen glesa sidoborst, och 

 det inre af dem är ungefär dubbelt längre än det yttre samt något längre än stjerten. 

 Antennerna af l:sta paret äro synnerligen karakteristiska. De äro tjocka och korta 

 och räcka endast ungefär till midten af l:sta hufvudbålsegraentet. De bestå hos de äldi^e 

 af 8 leder, ehuru ledgången eller suturen mellan l:sta och 2:dra lederna icke är lika 

 tydlig och utbildad, som den mellan de andra lederna. Hos de yngre, ehuru fullt ut- 

 bildade och äggbärande, bestå de endast af 7 leder, emedan den nämnda suturen mellan 

 l:sta och 2:dra lederna då blott är antydd i deras bakre sida genom en helt liten tvär- 

 gående afsats. Den l:sta leden är vid basen eller fästet helt smal och därefter utåt 



') Denna karakter synes mig vara en af de viktigaste för skillnaden mellan de yngre och C. Poppei, 

 hos hvilken enligt Sciimetl stjertgrenarne vid basen nästan beröra hvarandra. i■'\'^''■^< ^j.':'";:im r;u 



