100 W. LILLJEBOUG, SVENSKA AKTEHNA AF SLÄKTET CYCLOPS. 



Cyclops uffinis Brady: A Revision of thc British Species of fresli-water Cycloiiidse and Calanidas; etc. 

 (Extr.), pag. 21, pl. VIII, lig. 1—6. — 1891. 

 » » O. Schmeil: Deutschlands freilebende Siisswasser-Copepoden, i. Tbcil: Cyclopidffi. Pag. 157, 



Taf. VII, Fig. 1—7. — 1892. 



Beskr. Honan. Den är något mindre än honan af den närmast föregående arten 

 och är således en af våra minsta arter. Längden ntan stjertljorsten är 0,76 — 1 mill. 

 Hufvudbålen är af en tämligen smalt oval, framtill afrundad form, och l-.sta hufvudbål- 

 segmentet är något, ehuru icke mycket, längre än bredt, betydligt längre än de följande 

 hufvudbålsegmenten tillsamman och föga kortare än stjerten utan stjertborsten. 4:de 

 hufvudbålsegmentets bakre sidohörn äro trubbiga, riktade bakåt och icke utstående, och 

 5:te hufvudbålsegmentets d:o äro korta och trubbiga och liggande bakåt intill l:sta stjert- 

 segmentets främre sidohörn samt borstbärande. Stjerten är jämförelsevis tjock och kort, 

 och dess längd förhåller sig till totallängden som 16 till 41. Det l:sta stjertsegmentet 

 är något litet kortare än de båda följande (2:dra och 3:dje) tillsamman, och dess bredd 

 baktill är ungefär lika stor som dess länod, och dess främre sidohörn äro trubbio-a samt 

 jämförelsevis obetydligt utstående. Sista stjertsegmentet är betydligt kortare än det näst- 

 sista d:o, hvilket är nästan lika långt som det 2:dra d:o. Stjertgrenarne äro korte och 

 tjocke, närmade intill hvarandra och icke divergerande. Deras längd är mindre än den 

 af de 2:ne bakersta stjertsegmenten tillsamman, men något större än afståndet mellan 

 midten af det nästsista och bakre kanten af det sista stjertsegmentet. Det lilla borstet 

 vid deras yttre kant är helt litet och sitter innanför nämnde kant och mycket närmare 

 stjertgrenarnes ände än deras midt. Utanför och framför det samma är å nämnda grenars 

 ytterkant och på deras öfra^ sida en sned tvärrad af smärre taggar. Uti deras yttre änd- 

 hörn är en grof tagg, som är ungefär af samma längd som borstet i deras inre d:o, och 

 å inre sidan emot spetsen har en del ytterst små sidoborst. De l^åda långa mellersta 

 stjertborsten äro tjocka och styfva samt försedda med korta, nästan tagglika och glesa sido- 

 borst, och det inre af dem är väl dubbelt längre än det yttre och mycket längre än stjerten. 



Antennerna af l:sta paret äro korta och räcka föga öfver midten af l:sta hufvud- 

 bålsegmentet, äro af vanlig tjocklek samt hafva 11 leder. Borstbesättningen är tämligen 

 svag. De 3:ne .sista lederna äro de längsta, och 3:dje och 6:te de kortaste. 



Fötterna äro hufvudsakligen bildade efter samma typ som de hos den närmast före- 

 gående arten, men förete dock en och aiman afvikelse, som för dem är utmärkande. De 

 4 första paren hafva treledade grenar. De af l:sta paret äro, såsom vanligt, betydligt 

 mindre än de af de följande 3:ne paren, och deras yttre gren är betydligt kortare än den 

 inre. Den förres 3:dje led är rundadt-oval och har i yttre kanten 3:ne taggar, af hvilka 

 de 2:ne distale äro store och långe, och i inre kanten har den 3:ne borst, och i spetsen 

 2:ne d:o, som äro riktade snedt utåt. Den inre grenens 3:dje led har i inre kanten 3:ne 

 borst, af hvilka det mest distala är betydligt längre än de andra, och i spetsen bär den 

 en tjock och emot spetsen något böjd tagg samt innanför den ett borst. Fötterna af 

 2:dra paret äro äfven de temligen korta, men dock märkbart längre än de af l:sta 

 paret. Den yttre grenen är betydligt kortare än den inre, och dess 3:dje led är af en 

 oval form, och har i yttre kanten 3:ne taggar, i inre d:o 4 borst och i spetsen en lång 

 tagg och innanför den ett borst. Den inre och längre grenen har i inre kanten 3:ne borst 



