KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAK. BAND 35. N:0 4. 107 



läggningen skulle börja, innan honorna blifvit fullt utvuxna. Dess allmänna kroppsform 

 är bred och undersätsig, med temligen starkt nedtryckt hufvudbål och tjock stjert. 

 Hufvudbålen, sedd ofvanifrån, är af oval form, och l:sta hufvudbålsegmentet är mycket 

 bredai-e än långt samt ungefär af saiiiina längd som de följande hufvudbålsegmenten till- 

 samman och kortare än stjerten utan borsten. 3:dje och 4:de hufvudbålsegmentens bakre 

 sidohörn äro trubbiga och icke utstående, och de å 4:de hufvudbålsegmentet bära korta 

 borst. 5:te hufvudbålsegmentet är särdeles kort, och dess bakre sidohörn äro trubbiga och 

 knappt utstående utom l:sta stjertsegmentets främre d:o, samt bära hvartdera ett par gröfre, 

 cilierade taggar och ett temligen kort och något tagglikt borst (tab. VI, fig. 20). Stjerten är 

 tjock och bred och dess längd förhåller sig till totallängden som 11 till 27, och den 

 utgör således något mera än Vs af den senare, hvilket är det vanliga förhållandet, lista 

 stjertsegmentets längd är märkbart växlande, förmodligen i mån af åldern. Hos större 

 icke äggbärande honor är det ofta ungefär af samma längd som de 2:ne närmast följande 

 stjertsegmenten tillsamman, och hos något mindre äggbärande är det ofta betydligt kor- 

 tare än så. Det är något bredare framtill än baktill, men dess främre sidohörn äro 

 trubbiga och icke utstående, och dess bredd baktill är större än dess längd, äfven hos 

 dem, som hafva det längre. 2:dra och 3:dje stjertsegmenten äro sinsemellan af ungefär 

 samma längd, men 4:de d:o är ej hälften så långt som det 3:dje. Alla, i synnerhet de 

 bakre, bära i bakre kanten undertill och på sidorna starke korte taggar. Den kavitet å 

 sista stjertsegmentet, i hvilken analöppningen är belägen, är kort och bred, och vid sidorna 

 af den mediana analspringan äro korte taggar. Stjertgrenarne äro tjocke och korte och 

 närmade intill hvarandra, samt ungefär af samma längd som det näst sista stjertsegmentet. 

 Såsom vanligt är deras öfre sida inåt emot basen något urhålkad, och i denna urhålkning 

 företinnas flera sneda rader af ytterst små taggar. Det vanliga lilla borstet vid deras 

 yttre kant har antagit formen af en kort tagg, som sitter strax innanför kanten och un- 

 gefär lika långt från stjertgrenarnes ände som från deras midt, och utanför den och 

 längsåt nämde kant bakåt är en kort rad af någre få smärre taggar, af hvilka den ba- 

 kerste har sitt läge intill taggen i stjertgreoens yttre ändhörn. På inre sidan bära stjert- 

 grenarne för öfrigt en del ytterst små boijst. Den yttre änd hörnstaggen är temligen kort 

 och grof och ungefär af samma längd som borstet i deras inre ändhörn. De båda stora 

 stjertborsten äro ganska grof va, nästan lyrformigt böjda och försedda med korta och till 

 en del tagglika sidoborst. Det inre af dem är mera än dubbelt längre än det yttre samt 

 mycket längre än stjerten. 



Antennerna af l:sta paret räcka något bakom midten af l:sta hufvudbålsegmentet 

 och hafva 10 leder. De äro tämligen smala och föga tjockare emot basen samt hafva få 

 och för det mesta korta borst. Den 6:te leden är den längsta, och därnäst l:sta, 3:dje 

 och de 2:ne sista lederna, och 2:dra, 4:de, 5:te, 7:de och 8:de äro de kortaste. Det ena 

 af deras ändborst är betydligt tjockt. 



Ehuru fötterna af de 4 första paren hufvudsakligen öfverensstämma med dem hos 

 C. fimhriatus och. affinis, förete de dock en och annan egenhet, och de af 5 :te paret af vika 

 så väl från dem af dessa arter som från dem af alla de andra. I allmänhet äro fötterna 

 af de 4 första paren något större än de hos de båda nämnda arterna, och å dem äro 

 båda grenarne väl utbildade och treledade. l:sta och 2:dra lederna, och å l:sta fotparet 



