rsesee oreeeetenneren OVR RH RS TRÖM 
hvila det följande tiotalet, och endast då och då har ett år af 
motsatt art stuckit sig in uti en sådan serie. Då på dessa orter 
hitintills icke. vant fråga om; systematiskt anställda -observationer, 
utan atservälsier ne varit. jordbrukare, så har ock det iakttagna 
inskränkt sig till årgångeus verkan på växtligheten, och det. 
nästan enda man af dessa. observatörers får .veta,. är att det året 
varit ett »godt år», det året åter ett »oår eller missväxtår». 
Vexlingarna; inom- djurhfvets .sfer åro svårare att iakttaga 
och de, som följa dem. med någon, uppmärksamhet, få: 
måste vara antingen siörmader eller jägare. Men ett sådant folk 
finnes i vår Lappmark, och det år hos detta folk följande iaktta= 
; gelser. till en stor del blifvit inhemtade. «De antyda, såsom mig 
synes, dessa iakttagelser, att förändringar, motsvarande dem 1 
växtnket, äfven uti djurriket äga rum. : 
Partiela eller mindre vandringar, hufvudsakligen il Lan. 
| mus is slägtet, inträffa, enligt fleres intygan, ofta nog, såsom hvarje 
5:te, 6:te ä 10:de år, men detta endast i närheten af de egentliga 
fj ellarna. "Tåget skall då gå 28 en riktning ä än frå fån V till O, och 
än tvärtom. De större. tågen, hvilka. FYR sig. ända ned till 
hafskusten (Bottniska viken), inträffa mera ' sålldu; såsom efter 
20 å 30 års mellantid.= Af de sistnämnde "äro" KEN kända: 
”År 1755”, = skrifver en Prost Falander uti "Carlö” sockens 
(vid Uleåborg) kyrkobok,; — ”om våren kom en oråknelig skara 
Fjellmöss ifrån Vesterbotten (?!) tågandes öfver isen åt Carlön 
och i deras spår följde en tropp Hermeliner. Men isen brast 
3 
