23 



gen i violett skiftande fläck; stundom är hela 

 hufvudet och någon gång hela kroppen violett. 

 Dessa sistnärade kallas af skärkarlarne: Ström- 

 mingskung. 



Längden nära 9, bredden omkring 2 tum. 



2. Sköt-strömming skiljer sig från den nyss 

 beskrifna hufvudsakligen genom storleken. Denna 

 är endast kring 6 tum lång, har mindre hufvud 

 i proportion mot kroppen; en bredare och mer 

 rak rygg; kroppens största bredd mitt emellan 

 hufvudet och ryggfenan; buken mer hoptryckt; 

 har alltid en skarp tandad köl. Håller sig i 

 strömdragen och de större fjärdarne; gar icke 

 upp mot landet och har sin lektid om hösten. 



3. Not-strömming något mindre och mycket 

 magrare än sköt-strömmingen. Söker landet då 

 vårströmmingens lektid inträffar, blandar sig i 

 dess lek och är troligen yngre individer af sam- 

 ma art. 



4- Is-strömming eller knif -strömming. Minst 

 af alla; kring 4 tum lång; finnes i mängd vid 

 uddar och skär så snart sjön uppbrutit; men sy- 

 nes sedan icke vidare. Är mycket hoptryckt, med 

 ganska tunn och skarp buk. Deraf namnet knif- 

 strömming. Skärkarlarne förblanda den ofta med 

 den verkliga hvassbuken (Clupea sprattus Lin.). 

 Troligen är den icke annat än yngel af sköt- 

 strömmingen. 



Skärkarlarne omtala, alt ännu en afart af 

 strömmingen skall finnas i denna Skärgård. Den 

 fås ganska sällan, en eller annan gång på hvarje 

 decennium; liknar den vanliga vår-strömmingen; 

 men är så ovanligt stor, att hvarje individ, i vigt 

 uppgår till 2 U. och dcrutöfver. Jag har väl 

 icke sett någon af dessa; men äger underrättelsen 



