med smärre stråliga fjäll ^ sidorna tecknade med 

 mörkare fläckar; bukfenorna sitta nästan midt 

 på kroppen och hafva sitt fäste under främre 

 ryggfenan. Käkar j gom och tunga, starkt tan- 

 dade. Gälhinnans strålar 10 — 12. De uppehålla 

 sig både i hafvet och sådane sjöar, som med det 

 halva gemenskap; lefva spridde, utom den tiden 

 då de uppstiga i floderna för a-tt leka. De äga 

 mycken muskelstyrka, och hoppa öfver betydliga 

 höjder, äfven i den starkaste fors; uppehålla sig 

 företrädesvis på stenig eller sandig botten, der 

 vattnet är klart; lefva af rof och hämta sin me- 

 sta föda af djurriket, likväl lefva icke alla ute- 

 slutande af animaliska ämnen. Deras lynne är 

 muntert och oroligt. De föra ett kringstrykande 

 lefnadssätt, och hafva icke någon beständig up- 

 pehållsort. Deras kött, oaktadt den fettma det 

 vanligen innehåller, är välsmakande och sundt. 

 Af Skandinaviens fiskar äro laxarne de, som träf- 

 fas i de högst öfver hafsytan belägne sjöar. 



Haf-Lax (Salmo salar Lin.). 



Artm. Öfre käkens spets stiger längre fram än 

 underkäkens ; kroppen fläckig : stjerten kluf- 

 ven ; analfenan har i3 strålar. 



R. i5, Br. 1 4- B. 10, An. i3, Stf. 19. 



Sjnon: Salmo Salar Lin. Syst. Nat. I. p. 

 509; Fn. Sv. p. 122. Retz. Fn» p. 344- — Sal- 

 mo rostro ultra inferiorem maxillam soepe pro- 

 minent em j Artedi Gen. p. 11. Sp. p. 4&> ^J n - 

 p. 22. — Gmel. Syst. I. 3. p. 1 364- — Der 

 Lachs. Bloch. T. I. p. 162. Tab. 20. DerÉaken- 

 lachs T. III. p. 1 85. Tab. 98. Le Salmone Sau- 

 monj, La Cepede Hist. Nat. d. Pois. T. V. p. 1 59. 

 — Vet. Acad. Handl. 1 7 5 1 . p. 11—96—178. — 



