82 



sugpapper, för att på sin vattenhalt undersökas. 

 Löser man saltet från början i endast den qvan- 

 titet vatten, som saltet behöfver till kristallvat- 

 ten, så anskjuter det mycket svårare. Om det i 

 sitt kristallvatten smälta saltet starkare upphet- 

 tas, så kommer det i kokning, stelnar slutligen 

 och begynner pösa, livarvid det utsväller vida 

 mer än borax, emedan det icke efter allt vatt- 

 nets bortgång låter i vanlig glödgningshetta smäl- 

 ta sig. Den skura miga massa, som efter afsval- 

 ning återstår, faller emellan fingrarne lätt sön- 

 der till pulver, och kolsyras ganska hastigt i luf- 

 ten. — 1.046 utvalda kristaller af detta salt, torr- 

 kade öfver svafvelsyra från vidhängande fuktig- 

 het, lemnade efter full utglödgning o.5o2 gr. 

 vattenfritt salt, och förlorade 0.542 vatten, sva- 

 rande emot 8 atomer vatten, så att saltets sam- 

 mansättning kan uttryckas med NaB+8H. De 

 ur det kristalliserade och sedan smälta saltet an- 

 skjutna kristallerna gåfvo, af /\.ogS kristaller, 2.26 

 gr. glödgadt salt, hvilket visar en vattenhalt af 6 

 atomer; 8 atomer utgöra 52, 11 p. c. och 6 ato- 

 mer 44>83 2 p. c. kristall vatten. 



Kali sal te t fås då afvägda qvantiteler af bor- 

 syra och kolsyradt kali väl sammanblandas och 

 upphettas. Det smälter i sträng hvitglöclgning. 

 Löses i ganska litet vatten, och kan derigcnom 

 svårligen fås i rediga kristaller. Det kolsyras i 

 luften. Förhåller sig i det hela likt det före- 

 gående. 



Med upplösningar af dessa salter blandade 

 till neutrala upplösningar af jord- eller metall- 

 oxidsaller, frambringar man sedan andra bora- 

 ter på samma mältningsgrad. Hvad man dervid 

 lilläfventyrs icke skulle hafva förmodat är, alt de 



