»2 I 



ordning, och dessutom blifver, i denna gissning, 

 meteor massor nes identiska beskaffenhet ännu min- 

 dre begriplig. 



Emedlei tid, då det kan tagas för afgjordl, att 

 de härröra frän en annan verldskropp än jorden, 

 och således förkunna beskaffenheten af pondera- 

 bla ämnen, som finnas utom tellus, så få meteor- 

 stenarne från denna sida ett utomordentligt in- 

 tresse. Det blir der vid af vigt, icke allenast att 

 lin na af h vilka mineralier de bestå, utan äfven 

 de ringaste spår af deri förut ej funna elemen- 

 ter. Möjligt vore att de» ibland finna sådana, som 

 ännu ej förekommit på jorden. 



Astronomerne hafva med särdeles intresse, i 

 dubbelstjernors revolutioner omkring hvarandra, 

 igenkänt en verkan af samma gravitationslagar, 

 som gälla inom vårt eget planetsj^stem, huru stor 

 anledningen än var att i förhand förmoda denna 

 grundkraft vara rådande ofver allt i universum. 

 Det är icke mindre intressant att lära känna af 

 hvilka ämnen andra verldskroppar bestå, och att 

 komma till visshet derom, att de äro af enahan- 

 da natur med dem som utgöra massan af tellus. 

 Om vi ock ännu icke funnit alla dessa sistnäm- 

 da i meteorstenarne, så hafva vi dock deri träf- 

 fat en stor del af de allmännare, och skola i det 

 följande se, att det lyckas att bestämma i hvilka 

 kemiska föreningar de innehållas. 



Det arbete öfver meteorstenar, som jag nu 

 har äran till Kongl. Academien öfverlemna , har 

 blifvit föranled t af ett uppdrag, alt undersöka 

 sammansättningen af den meteorsten, som, den 

 a5 November 1 833, kl. j efter 6 på aftonen, föll 

 i granskapet af Blansko i Mähren. Den bildade, 

 såsom vanligt, ett starkt lysande eld meteor, och 

 stenfallet föregicks af ett åsklikt dunder. Bergamts- 



