1 47 



Det här analyserade mineralet ger temli- 

 gen otvunget formeln /S+2MS; emedlertid är 

 det skäl att förmoda, att atomförhållandet är en 

 tillfällighet, och alt meteor-olivin innehåller dessa 

 isomorfa silikater i varierande förhållanden. 



Den delen af Lautolaxstenen, som icke löstes 

 af syra och kolsyradt nation och utgjorde 63"] 

 p. c. af stenens vigt, lemnade, efter behandling 

 med fluorvätesyra, chromjern olöst till ungefär i 

 procent (0.0127 af det analyserade crvantum), 

 hvari förhållandet för blåsrör utviste närvaro af 

 tenn. Flusspatssyran hade upplöst talkjord, kalk- 

 jord, jernoxidul, lerjord och manganoxid ul, i för- 

 hållanden som synas utvisa, att det är al lika 

 sammansättning med det olösliga mineralet ur de 

 föregående meteorstenarne. 



4. Meteorsten från Jlais. 



Denna meteorsten föll d. r5 Mars 1806, kl. 

 i till 6 på e. m. i granskapet af Alais i Frank- 

 rike. Man hörde tvenne knallar och tvenne ste- 

 nar föllo, den ena vid St. Etienne de Lolm, och 

 den andra vid Valence; dessa ställen äro byar, 

 den ena på 4* > den andra på 2 lieux afslånd 

 från Alais. Vid Valence slog dun fallande ste- 

 nen en gren af ett fikonträd. På båda ställena 

 bevittnades fallet af tillstädesvarande personer, 

 som upphämtade dem. Den förra vägde 8, den 

 sednare omkring N 4 skålpund. De sönderslogos i 

 fallet. Denna meteorsten är olik alla andra. Den 

 liknar en hårdnad lera och sönderfaller i vatten 

 med lerlnkt. Thknard, som först undersökte den, 

 fann deri, jemle meteorstenars vanliga bestånds- 



