i65 



rade, under det att andra alldeles liknade brott- 

 ytor. Dess färg var alldeles lik meteorjernets, 

 det angreps icke af saltsyra men väl af kungs- 

 vatten, som med lätthet löste det. Jag hade en- 

 dast o.o3 gr. deraf att använda till analys. Des- 

 sa löstes i kungsvatten, lösningen neutraliserades 

 med kaustik ammoniak och blandades med väte- 

 svafladt svafveiammonium i öfverskolt, hvilket 

 öfverskott genom kokning utjagades, h varefter 

 svafvelmelallerna upptogos pä filtrum och tvät- 

 tades med kokhett vatten. Den genomgångna vät- 

 skan koncentrerades genom afdunstning och blan- 

 dades i en flaska med kaustik ammoniak, utan 

 att någon fällning uppkom, hvaraf frånvaro af 

 talkjord deri ådagalägges. Nu tillsattes chlorcal- 

 cium, så länge någon fällning uppkom, flaskan 

 korkades och vätskan lemnades alt klarna. Den 

 afsatte fosforsyrad kalkjord, som glödgad vägde 

 0.023 gr., gaf för blåsrör fosforjern i ymnighet 

 och svarar emot 0.0049 §!*• fo^ 01 '* 



Svafvelmelallerna oxiderades med kungsvat- 

 ten, vätskan neutraliserades med kaustik ammo- 

 niak, och jernet utfälldes med bernstenssyrad am- 

 moniak, som gaf 0.021 gr. jernoxid, svarande 

 emot o.oi456 g r « jern. Den med bernstenssyrad 

 ammoniak fällda lösningen blef blå af ammoniak, 

 ulan alt fällas. Kaustikt kali fällde en flockig, 

 voluminös, blekt grön fällning, som tydligt in- 

 nehöll något mer än nickeloxid. Den vägde glöd- 

 gad 0.01 175. Behandlad på förut anförda sätt 

 med utspädd salpetersyra och vätesvafladt svaf- 

 veiammonium, erhölls derur 0.00475 gr. hvit 

 talkjord, som starkt återställde det rodnade lak- 

 un uspapperets blå färg. Den motsvarar 0.00 191 

 gr. magnesium. .Nickeloxidens vigt har således 

 varit 0.007 8 r# » svarande emot o.oo55 gr. nickel. 



