38 9 



deraf, att samma lilla längdskillnad X, äger olika 

 grad värde på olika ställen af röret, och det al- 

 drig, uti denna metod, kan hända, att tvenne 

 eller flere af de härigenom uppkomna felen blif- 

 va adderade, alltid reduceras till nästan så liten 

 qvantitet man behagar, emedan på det sätt jag 

 förfar vid kolonnernas afskiljande, man, i fall 

 kolonnen, vid första försöket, finnes vara för 

 lång eller för kort, med säkerhet kan förlänga 

 eller förkorta den om en sådan qvantitet, att ko- 

 lonnen, efter dubblering, diltererar ytterst litet 

 från hvad den skulle vara. Det är för öfrigt 

 tydligt, att den största omsorg måste användas 

 vid inställningarne, så att vid dessa ej begås nå- 

 gra fel af betydenhet. 



Jag skall nu öfvergå till beskrifningen af 

 detaljerna af mitt kalibreringssätt. 



Härvid har jag alltid begagnat mig af det 

 instrument, som finnes aftecknadt i Fig. 4. AB 

 är en, omkring i8 dec. tum lång skifva afraes- 

 sing, på hvilken äro fastskrufvade tvenne mes- 

 singslinialer AG och BGj mellan hvilka skifvan 

 mn kan föras stadigt fram och tillbaka, och så- 

 ledes det vid densamma fastade mikroskopet M 

 flyttas till hvad ställe som helst på skalan. Uti 

 midten af linialen AG är en skifva af bergfint 

 silfver inlagd, och så fint graderad, att hvarje 

 decimaltum är delad i 198 delar, eller samma 

 antal, som på den i det föregående beskrifna, 

 och vid fryspunkten begagnade, silfverskifvan. 

 Hela delningen innehåller 3o3o sådana delar. 

 Termometern fastskrufvas medelst klämmarne pq 

 och rs vid AG 3 midt öfver delningen, som ge- 

 nom glasröret kan synas ined mikroskopet på 

 samma gång, som ändan af qvicksilfverkolonneu. 



