sectionen ; eller ock gar costalneryen anda bakom 

 vlngspitsen, hvadan tjerde långdnerven kan sträcka 

 sig mera rakt ned, for att i samma slut-punkt inträffa, 

 (såsom uti andra Sectionen). Den andra och tredje 

 långdnerven utlöpa ej långt från vingens basis från en 

 gemensam stam. De oFriga uppkomma i samma 

 trakt, hvarest de genom små tvår-nerver förenas. 

 Utom dessa tvårnerver oifvas icke flera ån tvenne 

 andra, nemligen iiervuhs transv. medius , h vilken midt 

 på disens alcs sammanbinder tredje och f erde långd- 

 jierven 3 satur nervulus transv. or dinar ius » hvilken 

 ligger långre ned, mellan fjerde och femte långd- 

 nerven, och åstadkommer den enda reguliera åu 

 scoidal-area hos dessa slags Diptrer. ( Fjerde långd- 

 nervens krokning till en tvårnerv mot vingkanten 

 bor ej annorlunda anses, ån såsom en forlångning 

 af samma långdenerv.) Vingen saknar nerv i in- 

 ve kitnten, åfvensom area angnlaris , i hvars ställe 

 ett par korrta nervi spiirii skönjas* — Den ving- 

 nervs-gången, som tillhor alla arter i andra sectio- 

 nen af Slågtet Miisca, fortsattes sedermera nåstan 

 oalbrutit genom de följande familjer, anda ned till 

 de minsta arter af Flugform , och kan således an- 

 ses for den allmånnaste i hela Dipter ordningen. 



Skiljaktigheten mellan Könen år lått igenkånd. 

 Hannens genitale består nemligen af en glatt kropp 

 med tvenne krokar , jeinte några andra små delar, 

 som tillsammans åro inbojda under abdomens spits^ 

 och gifva den ett trubbigt utseende. Honans der- 

 emot består af en tubformig vagina, hvilkens korta 

 leder kunna indragas i hvarandra , men gifva lik- 

 väl åt abdomen ett spitsigare utseende. - — För- 

 utan denna väsentliga skillnad aga några Arters 

 hannar ofvanpå hufvudet tått ihopsiftande ögon, 

 som i så fall åro större ån deras honors. Men det 

 gifves många arter, hvars bagge kon aga åtskillda 



