233 



och likstora ögon/ Vanligen hafva dock liannar- 

 na ett smalare interstitiiim verticale ån honorna. — 

 Fårgen och tekningen år val stundom, åfvcnsooi 

 kroppsformen (i synnerhet hos nägra af andra se- 

 ctionens arter) något olika hos bagge kånen nf 

 samma art; ta sak, som då dessa icke fansas i 

 parning, gor artens råtta determinaticn omåjelig el. 

 ler åtminstone ofuliståndig. En del arters hannar 

 hafva helt mörka vingar, honorna deremot allrle» 

 les klara; sällan tvårtore. — • Af alla dessa olikhe- 

 ter, som böra kannas, då Species skola characteri- 

 seras, inser man nödvändigheten , att Sjelf lågga 

 hand vid insamlandet, och att inhämta påliteliga 

 underrättelser. Så vål för uraktlåtenheten håraf, 

 som f5r det obestämda och gissningslika uti chn- 

 racteres Generum, kan synonymien utur Fabricii 

 system icke annat ån blifva ganska osäker, så 

 mycket mer, som arternas diagnoser- merendels en- 

 samt åro länta af fårg, hvilken förefaller ganska 

 lika hos ett stort antal, annars egna och beståmdt 

 sarskillda arter. — Ibland de i Linnci Fauna upp- 

 tagna svenska arter 2i{ Musca , finnas knapt t«nga, 

 som bådanefter kunna hänföras under beE[oe Slåg- 

 terna Tachina och Mnsca. 



Hvad angåx Larv-tillståndet ^ år vål det sam- 

 ma hds många arter ånnu okåndt. Men att döma 

 efter vissa arter, hvilkas förvandling no^ lått 1 nn 

 följas på spåren, gifves deintiijjaan en flerlaUdioj 

 olikhet, hvartill lik vist en ringa eller ingen anled- 

 ning synes vara uti de fullkomligen utbilldi^de 

 Flugornas skapnad. Hos andra Dipter-slågter, fin- 

 ner man mellan deras Larver ocl) u-nagines en nog 

 mårkbar analojii , så till structur som lefnadssått. 

 Hos de egentliga Flugorna synes fårhållandet va- 

 ra helt annorlunda. Några lefva ihop med flera 

 andra slag uti sumpig jord, dy och orenlighet, i 



