destrek och mörk spits a segmenterna; hos ho- 

 nati svartaktig med breda ljusgrå ringar uti seg- 

 menternas basis. Vingarne stöta något i svart, 

 måst hos honan. Fjerde långdnerven böjer sig utan 

 spår till fortsättning under den spiisiga vinklen. 



Denna arten uppehåller sig med den förra, med 

 bvilken den ^r jzanska nårslSgtad. Förutan flera redan 

 nfminde skiljakti^^heter iinnas jainval ögonen hos han- 

 nen närmare sittande, ån hos M. canina. Den bor icke 

 förblandas med Stomoxys siberita^ hviiken den till får- 

 gen mycket liknar. 



11. M. iateralif nigricans, dypeo albissimo; abdo- 

 minis lateribus testaceo-diaphanis; pedibus* nigris. 



Musca nigripes Fabr. Ent. syst, 4. 319. 30? 



S ? Nästan så lång som M. canina, men mera 

 bredlagd. Hufvudet framtill convext, ganska hvit- 

 skinligt, med ögon som uppfylla sidorna. IVlun- 

 sproten gula. Vertex korrt , åger svart strek som 

 går ned midt i pannan. De svarta pannsprotens 

 yttre led lång, smal, med tydligt fjådrad seta. 

 Kroppen glänsande svart, med hvitt skimmer, samt 

 scutellens spits och abdomens sidor röda , genom- 

 skinliga. Vingfjället i gult stosande. Fjerde långd- 

 nerven går i en båge ut åt costan. 



Vankas i Augusti månad på umbellater , ej särdeles 

 allmån i Skåne. 



12. M. nigrma nigra, lateribus maculatim albicans ; 

 alarum nervö qnarto versus costam arcuatiin 

 fiexo, squama alba. 



^ $ Ar foga mindre ån den fSrra, med hvilkea 

 den vistas, och snarlik den samma, med undantag 

 af fårgen. Dessutom år fjerde långdnervens åt 

 eostan utbojda del korrtare , samt antenn-setan längre 

 och finare, men starkt fjådrad. Ögonen långa. 



