243 



skimmer bestar uti breda ringar ofvantill i segmen- 

 terna. Fötterna svarta. Vingarna klara nied fjer- 

 de långdnervens utlöpande i nästan rak direciioa 

 nåra imill vingspitsen, men ej nåra ihop med 

 tredje lancdnerven. 



Denna horer till de största flugarter, af storlek som 

 M. earnaria, men något smalare. Vankas i Westergoth- 

 land. — Den f^ger liksom den tuljande en upphöjd balk 

 i pannan , och utom de anförda mindre betydande lian- 

 nemårken derifrån foga skilld, 



15. Et cnrinifrons nigro-grisescens, fronte carinata; 

 antennis, palpis pedibusque nigris; thorace sub- 

 lineato, abdomtne maculatim micante. 



$ % Ganska lik den nyss beskrifna art, men van- 

 ligen mindre. Pannan något mer utstående, ej 

 alldeles sa hvitskinlig? Palpi svarta åtminstone i 

 spitsen och antennerna helsvarta. De ofriga huf- 

 vudeis delar likasom i foregående art. Kroppsfårgeii 

 tycks stöta i askgrått med mer eller mindre tyd- 

 liga svarta linier å thorax, samt orediga skimmerfiåc- 

 karåabdomen, hvilka, sedda på sidan, formera an- 

 tingen runda flackar eller mörka tesseller i fyra rader; 

 men sedda framifrån, bilida hviia tvärband ofver 

 segmenterna. Virignervgångeii lika som i förra, 

 utan sa vida man ej skulle vilja anse ijerde långd- 

 nervens utbojnin-g åt vingspitsen något rätare. 



Arten ur högst allman Ir^n Julii Snda In i Septem. 

 ber, i Skånes trågärdar, pä umbellater och buskar. Den 

 ioder lefvande larv-ungar, och ar foga skilld ifrån före- 

 gående. Men den kollormiga upphöjningen mellan de 

 nedböjda pannsproten, skiljer dem begge ifrän alla andra 

 arter i denna underafdelning, 



16. M. grisefcens' grisea, immaculata ; palpis tibiis-i 

 quQ ferrugineis, 



S Foga mindre an M. cylindrica, hvars kroppsform 

 den otk åger. Pannan framstående. Pannsproten 

 svarta, kerna; kanske vid basis hos lefvande indi-» 



