9 2 



och gå till en del uppåt dess inre sida; några 

 få trådar gå uppför, att förena sig med det när- 

 belägna sjette paret, men det största antalet 

 intränger i femte paret och inväfves emellan 

 tubuli af denna nerv. Miclt under detta före- 

 ningsställe ser man den hastiga tillväxt i femte 

 parets volum och den ansvällning, bildad af 

 inväfning med gulgrå nervsubstans, som fått 

 namn af Gassers nervknut. 



Om tubuli af den framåt gående tjocka käk- 

 nerven åtskiljas kan man förfölja en mängd gul- 

 grå nervtrådar, hvilka omedelbart uppkomma 

 från de grå trådarne af samma slag, som bil- 

 dade Gasers gangiion, hvilka fortsätta sig ända 

 fram till nervus sphaenopalatinus , der ganglier- 

 ne af samma namn äro belägne. 



Dessa nervsträngar äro sålunda att anse 

 som verkliga fortsättningar af nervus sympa- 

 theticus, och bibehålla oaktadt sin inveckling i 

 femte parets slemväfnad sin egna grågula färg. 

 De starkaste strängarne öfvergå i den halfmån- 

 formiga delen af gangiion sphaenopalatinum, 

 som ligger vid ändan af nervus Vidianus. Fle- 

 re strängar framträda mera sjelfständigt, såsom 

 de vid sistnämde gangiion beskrifne, bakåt gå- 

 ende grenarne , andra bilda redan före föreningen 

 små ganglier, innan de kommit fram ur femte 

 paret. Vi finna då att någon nervus Vidianus 

 profundus, sådan som den träffas hos menni- 

 skan, ej förekommer hos hästen. Man kunde 

 likväl invända, att då nervus sympatheticus 

 förenar sig med Vidianus superficialis, så kun- 

 de man anse denna förening vara analog med 

 den så kallade Vidianus profundus. Häremot 

 anmärkes att en verklig Vidianus profundus 

 alltid har sympathetiska nervens färg, då su- 



