IÖI 



af de på samma ställe födda ungarna välja sig 

 en maka, och taga höet i besittning. 



Att tiden för Flyttfoglarnas ankomst och af- 

 flyttning icke kunnat ingå i beräkningen för en 

 climat-förändring, härleder sig, efter min tanka, 

 dels deraf, att observations-serierna icke hafva 

 det sammanhang eller omfattning af tid, som 

 härtill fordrats , dels ock af Observatörernas 

 uraktlåtna uppmärksamhet på sjelfva fogeiar- 

 ten. I detta sednare afseende vill jag blott 

 anföra ett enda exempel. Svalan är visser- 

 ligen en säker budbärare för den vackra års- 

 tiden ; men vi äga i Sverige 4 arter af detta 

 slägte , hvilka alla på olika tider ankomma och 

 aftlytta. Hus-Svalan (Hirundo urbica) ankom- 

 mer först; men är, åtminstone häromkring myc- 

 ket sällsyntare än Ladu- svalan (Tlir. rustica) 

 som alltid ankommer minst 8 dagar sednare. 

 Jag tror, att den förra vid sin ankomst besö- 

 ker mer bebyggda ställen, städer och större byar, 

 då den sednare helst vistas i ladugårdar, der 

 hon på skullar under halmtak alltid tillreder sitt 

 näste. Torn-Svalan (Xypselus Apus) ankommer 

 minst 1 4 dagar sednare än Hus-Svalan. Alla 

 dessa arter kunna, på något afstånd observe- 

 rade, af en mindre uppmärksam observatör för- 

 blandas och man finner lätt hvilken osäkerhet 

 och oreda detta kan åstadkomma. Troligen är 

 detta orsaken, att Friherre Ehrenheim *) anser sva- 

 lan vara en osäker sommarens budbärare; men det 

 anförda exemplet torde kunna förklaras, om man 

 antager, att Hus-Svalan observerades i Wexiö, 

 och Ladu-Svalan i Enonteckis , hvilket lätt kun- 

 nat inträffa, då den förras observatör vistades 

 i staden och den seclnares på landet. 



*) Tal om Climaternas rörlighet p. 90. 



