3ig 



dels livit, svagt genomskinlig på kanterna , med 

 småsplittrigt brott, utan petrificater, men stun- 

 dom med röda och gröna fläckar. (Östergarn). 

 Denne utgör aldrig hela hvarf, utan blott oor- 

 dentliga massor. Vanliga kalkstenen år på brot- 

 tet mer eller mindre finko rnig, utan annan glans 

 än den af några glänsande kaikspatskorn. I 

 Klinteberg o. fl. st. är kalkstenen i vissa hvarf 

 blandad med gulgrå, fast kalk Mergel, och denna 

 utgör äfven tunna mellanlager öfverst på berget, 

 emellan platta stycken och flisor af grå tät kalk- 

 sten, hvari det öfra hvarfvet är oredigt afsön- 

 dradt. Derunder följa dels grå och dels gråblå 

 korniga lager, af en fast och ofta ganska hård 

 kalksten, som äfven har tunna lager af gråblå- 

 aktig kalkmergel emellan aflossningarna. Sam- 

 ma mellanläggning af blåaktig mergel eller mer- 

 gellcr, finner man vid Djupviken och fl. st., och 

 i dessa mergelartade lager träffas de fleste pe- 

 trificater. Så väl den blågrå korniga stenen, 

 som en hvitaktig mera lerblandad tät kalksten 

 från Klinteberg, gifva spår af talkjord, men 

 icke tillräckliga att qvarifiera den till Dolomit. 

 I Hoburgen ligger hvit tät kalksten öfverst och 

 derunder en mäktig bädd gråaktig kornig kalk- 

 sten, mer och mindre blandad med mörkröda 

 kaikspatskorn i de nedra hvarfven. Så väl der, 

 som i Länna brottet vid Slitö, finnes Encrinit- 

 stänglar af högröd färg, men kärnan eller Nä- 

 ringscanalen , är fylld med grå eller grönaktig 

 mergelartad kalk. 



Det är of vanför anfördt , att kalkspats kris- 

 taller förekomma på väggarna af kalkbergets öpp- 

 na sprickor och i små håligheter; de äro färglö- 

 sa och genomskinliga, dels af dodecaédrisk och 

 dels prismatisk form, med flere afstympningar, 



