|3 



den tredje af puncterne MjUij ^c. ett antal {n — fx) 

 al" nja afskärniagar på CM. Dessa alla afskäniiii- 



gar PjP^j SCc.pjp^j Scc. 8cc. äro således m — r . 7i — fA 

 till antalet, ocli CM träffar lika många grenar 

 af PR. Men CS råkar Qc i ett antal (n — A) af 

 puncter c_,CjScc. De rakar ME i ett antal (>w — s) 

 af puncter E_, E'j 8cc. När Q kommer till Cj, in- 

 träffar M med puncterna EjE'j U.c. och P med 

 C. Således göra puncterna Ej, E' _, 8Cc., att ett 

 antal {jn — s) af grenar gå igenom C. Likaledes 

 råkar De lineen ME i ett antal {in — s) af pun- 

 cter Cjéj Scc, och när Q kommer till c_, inträf- 

 far M med puncterna e^éj åCc, och ett antal 

 (w — s) af nja grenar går åter igenom C. Och 

 efter puncterna c„Cj 8cc. äro {ji — a) till antalet, 



går ett antal (^n ~K - m — s) af grenar igenom Cj 



hvaraf följer, att (7 är en (n — X.m — s dubbel punct 



i lineen PR. Efter nu CJ/ råkar (« — K.m^-^s) 



grenar af PR i C och m — r .n — ^ grenar i P^P^^ 

 8cc. p,pj ^c. SCc, så är PR en iinea af graden 



(7z — h.m-^s-^-m — r.n — //.), eller af graden 



(2mn — r ~\-s .n — Å -\- fx . m -j- s\ '\- fjtr). 



Likaledes är (ji — A) antalet af puncterna 

 Qj(/j 8cc., der SP råkar Qc (fig. 3.); Qm — s) 

 antalet af puncterna Mj3f'j, 8cc., der DQ råkar 

 MEj, äfven af puncterna jnjjn,, 8cc. der D/^ rå- 

 kar MEj o. s. v. Häraf uppkommer ett antal 



( n — A .m — s) afskärningar P, P^j, 8cc. /?^/?^ SCc. 8cc. 

 på SQ. \idare är Qn — ?^) antalet af puncterna 

 a_,a 8Cc. der CS råkar ME; Qi — -fx) antalet af 

 puncterna Bj,B'j Scc. der Da råkar Qc„ äfven 

 af puncterna bjb^j 8cc. der Da råkar Qc, o. s- v. 

 När M kommer till a^ inträffar Q med puncter- 

 na B^B'^ 8cc. och P med .S"^ då ett antal (72 — ^) 

 af grenar gå igenom S. Detsamma händer när 



i 



