( ) G ziG — m - s.n — K— ja, 



(5) D'—D — IV — s.m — "K — \x. 



(6) K—E — m — s.n — A — ^ 



Efter w — rj m-^^s^ n — A^ n — fx alltid äro 

 hela jakade tal och m — r — Sj n — A — /u kunna 

 vara = Oj men alldrig nekade, är lätt att sluta 

 af de sex formler, som här blifvit framställda, 

 att den LocuSj i hvilken afskärningen Q finnes, 

 är af graden (ji) och har i S en (A) dubbel punct, 

 i D en (^^) dubbel punct, i:o när m= i och 

 r-zzozzSj 2:0 när m=:2, r= i zzs och 7z = A + //; 

 i hvilka både händelser nämnde Locus icke i sig 

 innefattar något vidare än lineen Qc^, som blifvit 

 nyttjad att construera lineen PR. Deremot sy- 

 nes, att samma Locus i alla andra händelser får 

 högre grad än («}, har puncten iS" mer än (A) 

 dubbel, och puncten D mer än (;/) dubbel; hvar- 

 af följer, att den är ett systeme af lineen Qc och 

 en eller flera andra lineer. 



Jag anser öfverflödigt att anföra, huru det 

 är beskaffadt med Locus för afskärningen M^ 

 när P föres i lineen PR och Q i lineen Qcj, ef- 

 ter tillämpningen af det, som är nämndt om 

 Locus för afskärningen Qj är ganska lätt. 



