kril jag sa mycket licldre Ingci- inii,' fiilieteii 

 Koii^l. Academiens ujipljstu j^ranskiiiiig uiidei- 

 slJilla, som den J)ad(: Ldl sin piiiicijx» ;ir alld«dt.vs 

 olika med dcii hos Simpso.v IVjrckoiiiinaiide, ocli 

 dcrjcmle, enligt min tanka, vid iianden gifVer 

 dcji naturliga oeli direcLa asii;tea b;'ide af när- 

 varande piohlem och af en oräknelig ho[) andra 

 dermed analoga, vid hvilka samma sohitions me- 

 tliod med slörsla fordel kan användas. 



Att icke for mycket comjdicera calcidernc, 

 jnskrälike vi oss i det följande Jjlott till hypo- 

 thcsen af en canal, hvars Lade figur och rörelse 

 alltid ligga i ett gifvet plan, uti hviiketäfven de 

 den rörliga punkten allicierande gifna accelera- 

 tionskrafter må supponeras verkande. 



Dä, säsom ett hufvudsakligt vilkoi", Iiär före- 

 kommer en lineas gifna rörelse, hvars figur lik- 

 väl ingen förändring underkastas, så skilje vi ge- 

 nast emellan ett rörligt och orörligt system af 

 rätvinkliga coordinater. De till det förra höran- 

 de må uttryckas med p^r/j och de andra med 

 JCjj- ; då således 



x=p . Cos c — f/ . Sir? c -{-a) 



jz^p . Sin c-\- q - Cos c -\- by 



eller 



p — (^X'—'a) . Cosc-\-{j — J>) . Sinc\ 

 g—{y — b) . Cos c — [oc — a) . Shicy 

 der ajbjCj uttryckande, såsom bekant är, re- 

 spective coordinaterne i det fixa systemet för origi- 

 iie di p^q, och vinkeln emellan axlarne för jc och p j, 

 eller, som är de^tsamma, för y och ^^ i närva- 

 rande fall naturligtvis måste antagas såsom ar- 

 bitrairt gifna functioner af tiden, som på vanligt 

 sätt kan exprimeras med t. Lat för öfrigt den 

 gifna canalens natur definieras genom relation 



