5^0 



ta.sisk.i .<>nlfpct*»r.^jrade ziiiltoxid on nlfirogs med 

 iitsp;i(i(I s.illpctcrsyra. DcUa li ii farande Ijckas 

 fill (11 viss grad, iiicn man far livarkcn ziiiklialtcu 

 fdllf, nickclfri eller uickeloxiden fidit zinkfri. Ef- 

 ter niAiij^a andra frnkllosa friisök, fann jaj^ slul- 

 ligen följande nielhod lillförJillig: Ijlandningen af 

 bada oxiderna inlägges i en liten glaskula , uthlasL 

 midt pa elt J)ni'nnu'tfnor af några liims längd, 

 genom livilken man leder en slrom af torr sall- 

 syregas under det kulan upphettas öfver en sprit- 

 lampa. Dervid hildas saltsyrade saller och vatten 

 utvecklas. Den saltsjradc ziidvoviden afdestilleras 

 ined vattnet och den ofverskjutande saltsyregasen 

 och upj)(angas i vatten. Nickelsaltet, som är min- 

 dre flygtigt, blir q var i apparaten och vages der. 

 Dess myckenhet tillkännager iiickeloxidens qvan- 

 tilet. Zinkoxidens kan derifran heräknas, om mau 

 ej vill utfalla den ur den ofverdistillerade vätskan 

 med kolsyradt kali, och efter glödgning bestämma 

 dess mjxkenhct. 



3. Analjtiske undersökningar af den hvita 

 Nicke/ma/nien från Loos. 



Denna Nickelmalm ar ej kristalliserad utan 

 bildar en hvit, grynig, metallisk massa, som pa 

 olika ställen har olikhet i glans och i kornens tyd- 

 li^^het, och har dercfter en skiljaktig sammansätt- 

 ning. En varietet har rundare korn, decrepiterar 

 med yttersta häftighet och leranar efter glÖdgning 

 i en liten glaskolf for blasrÖr en massa som lik- 

 nar kuppfernickel. Dervid sublimeras svafvelbun- 

 den arsenik. Den andra är väl Också kornig, men 

 har ej sä runda, till storleken ojemna korn, blir 

 här och der tät, cch har utseende af endast ko- 

 boltmalm. Den decrepiterar mindre häftigt och 

 lemnar en silfvcrhvit massa efter glödgning i de- 

 stillations apparat; men den ger äfven sora 



