En af (le vigligaste fragnr.ia år utan tvir\'el 

 den, om dessa Skoldjtaddor \.. tit Svenska Laiidrls 

 infödingar, eller om de icke till afveJityrs blifvit 

 liilforda frän sedligare länder, ]) . snmnia satt sotik 

 ännu en eller annan Sköldpadda |)i,'gar Iiend"6ras 

 al Sjöfarande, och sedan hallas lelVande i trad- 

 gaidar, dammar, o. s. v. Ifrågavarande Sköldpad- 

 dor skulle da kunna misstankas, an Ii i igen hafva va- 

 rit underludlna i trakten der de mi funnes, eller 

 att tilllalligtvis halva rvmt frän deris nya hemvisl , 

 tillhragt ett eller annat ar i fria tillståndet, ned- 

 graft sig så djupt som m5j'ligt for sin vinterdvala, 

 och under densamma omkommit*). 



For min del anser jag likväl denna misstänka 

 vara mindre sannolik. Ty t:o) år det djup, hvar- 

 pa de träfiades, antlä allt får betydligt for att endast 

 tillskrifvas Sköldpaddans egen nedgiafning, och den 

 sedan håfidelsevis ofver henne hopade jorden. 



2:0) Ar det sällan denna E. cuz-opcva som af Sjo- 

 faramle hemfores, utan vanligtvis nägoii af de andra, 

 tydligare tecknade, arterna, frän sydligare låndei-. 



5:o) Då man vet att denna Art ännu lefvrr 

 till och med i Preussen, år det icke osannolikt, 

 att den fordomdags åfveii kunnat vistas högre opp i 

 Norden, till dess antingen någon cat£!-«tropli, någon 

 climatets förändring, eller nägon annan oss obekant 

 orsak, vållat detta fljurslågtets undergång i vårt land. 



1:0) Desse Skolupadflskal åro icke de första 

 qvarlefvor, efter vertebrerade djur, som blifvit funna 

 i Scandinavien på stållen der dessa djurarter nu mera 

 icke fijuias lefvande. Så har man ju i Skånes torfmos- 

 sar funnit åtskilliga benlemningar, dels af djurarter 



*) Emedan pii samma ställe träffades tvänne Sköldpaddor, 

 men ej heller fiere, synes det icke osannolikt att dessa 

 måhända varit hane och hona, helst det ena skalet (>:o i) 

 äger en mera rund, de andra båda (iNio 2 och 3) en 

 mera afläng skapnad. 



