30 
Till följe häraf torde den sats nu kunna upp- 
ställas, att användandet af hvad som är bekant 
af elementernes föreningssätt i den oorganiska 
naturen, till bedömande af deras föreningar i 
den organiska, är det tedband , hvarigenom vi 
kunna hoppas, att komma till riktiga och med 
hvarandra conseqventa föreställningssätt, om 
sammansättningsarten hos de kroppar, Som uUn- 
der lifsprocessens inflytande frambringas. 
Denna grundsats har visserligen icke blifvit 
bestämdt förnekad, men också aldrig varit be- 
traktad ur sin rätta synpunkt, och har i all- 
mänhet icke blifvit lagd till grund vid försöken 
att besvara den för den organiska kemiens ut- 
veckling hufvudsakliga frågan: Huru organiska 
produkter skola anses sammansatta? Vi skola 
taga en summarisk öfversigt af åtgärderna i den- 
na väg. 
Redan vid det första, någorlunda lyckade 
försöket till organiska kroppars elementar-analys, 
för hvilket vetenskapen har att tacka GAY-Lussac 
och THÉnaArpD, försökte desse utmärkte kemister 
att deröfver sprida något ljus. De framställde 
såsom en af försöken framgående lag, att vätets 
och syrets relativa proportioner bestämma ve- 
getabiliska kroppars egenskaper "), på det sätt, 
att om välte och syre innehållas deri i samma 
förhållande som -i vatten, så är växtämnet in- 
different och af analog art med socker, gum- 
mi, stärkelse, träd. Om syrets förhållande öf- 
verstiger detta, så är växtämnet surt, och om 
vätet råder, hörer det till hartsernas, oljornes 
eller de spirituösa vätskornes klass. Dessa slut- 
satser, riktiga för de få fall, som då ännu kom- 
- mit 
") Recherches physico-chimiques. II, 321. 
